ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 28, 2006-05-22 12:30

יעקב ליצמן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה בנושא חוק ההסדרים, פרק ו': חקלאות.

ראובן ריבלין: יש לי הערה מקדמית לדיון.

ראובן ריבלין: אני לא רואה שום מקום לשמוע נציג משרד החקלאות, משרד האוצר או כל נציג אחר של הממשלה בקשר לפרק ו': חקלאות בנושא פיצוי נפגעי אסון טבע.

ראובן ריבלין: מה שייך עניין אסון טבע, שיכול להתרגש עלינו בכל אחד מימות השנה חלילה, לחוק ההסדרים?

יעקב ליצמן: אני חייב להגיד שהממשלה הזאת היא אסון טבע.

ראובן ריבלין: אם המדובר בממשלה כאסון טבע, אני חושב שבעניין זה נוכל לקיים דיון שלם על מנת להרחיק את האסון הזה, בלי שנצטרך גם לחוק ההסדרים כדי לקבוע שהממשלה היא אסון טבע.

ראובן ריבלין: הכנסת חוק פיצויי נפגעי אסון טבע לחוק ההסדרים הוא שימוש לרעה בחוק ההסדרים.

ראובן ריבלין: אני מבקש ממך לפצל את זה, להצביע על פיצול.

יעקב ליצמן: אני לא אעשה את זה.

ראובן ריבלין: אני מבין שאדוני לא מצביע על זה.

ראובן ריבלין: ברורה לי אחריותו וזכותו של יושב ראש להצביע על הנושא הזה.

ראובן ריבלין: העברנו מוועדת הכנסת לוועדה, תיעלנו את הדיון האם יש צורך לפצל את החוק מוועדת הכנסת.

יעקב ליצמן: אני חייב לתמוך בך בכל מילה; כל סעיף שאנחנו דנים בו לא שייך לחוק ההסדרים, נקודה.

יעקב ליצמן: עכשיו, השאלה היא מה עושים.

שי חרמש: אני גם חושב שצריך לפצל.

יעקב ליצמן: האם חבר-הכנסת שי חרמש מבקש התייעצות סיעתית?

אלי אפללו: למה לא? אני מבקש התייעצות סיעתית.

יעקב ליצמן: בסדר, חמש דקות התייעצות סיעתית.

יעקב ליצמן: 12:55 - הפסקה של עשר דקות בדיון

יעקב ליצמן: אני מחדש את הישיבה.

יעקב ליצמן: הייתה התייעצות, מה החלטתם?

אלי אפללו: נשקול את כל הדברים, נשמע את הנושאים שעומדים לדיון ונחליט בעיתוי הנכון עם מה אנחנו רוצים להצביע.

אלי אפללו: אנחנו רוצים את הדיון.

חיים אורון: אנחנו רוצים לפצל.

אבשלום וילן: אני חושב שיושב ראש הכנסת לשעבר וחברי סיעת קדימה - בטרם ההתייעצות - שרצו לפצל, צודקים.

אבשלום וילן: החוק הזה לא שייך בכלל לתקציב.

אבשלום וילן: תאר לך שמשרד הביטחון בעת מלחמה לא משלם את התקציב, זה בערך אותו דבר בהצעת החוק הזאת; יש אסון טבע - לא משלמים.

אבשלום וילן: כלומר, אין אסון טבע.

אבשלום וילן: לכן, אני מציע לפצל את זה.

ראובן ריבלין: הדבר היחיד שאני מסכים שהוא חלק מהחוק זה להכריז על הממשלה כאסון טבע.

ראובן ריבלין: אבל זה דבר שהוא מן המפורסמות.

אורית נוקד: עמדתי היא שהצעת החוק שמובאת בפנינו מרוקנת את חוק נזקי טבע מכל וכול.

אורית נוקד: יחד עם זאת, אני רוצה לשמוע את האוצר, את משרד החקלאות.

יעקב ליצמן: אני לא מבין מאנשי קדימה.

יעקב ליצמן: אתם אומרים שאתחיל דיון?

זאב אלקין: כן, רוצים דיון.

ראובן ריבלין: האם הקואליציה וחברי מפלגת העבודה חושבים שפרק ו': חקלאות, יכירנו מקומו בחוק ההסדרים?

אלי אפללו: נשמע את שני הצדדים, את האוצר ואת משרד החקלאות, ואחר כך נחליט.

יעקב ליצמן: אני מבקש מאנשי קדימה לענות לי על שאלה אחת.

יעקב ליצמן: אתמול היו כאן צעקות על המים.

יעקב ליצמן: אמרו לי שאם הולכים לפצל את נושא המים אז לא לקיים דיון על המים.

יעקב ליצמן: כולם אמרו את זה.

אלי אפללו: בתנאי שזה יעבור.

יעקב ליצמן: אני דווקא התנגדתי, והחלטתי שאני מקיים דיון.

יעקב ליצמן: עכשיו אתם אומרים בדיוק הפוך; שאתם רוצים דיון, לבזבז זמן, ואחר אתם אומרים שאולי נוציא את הנושא מחוק ההסדרים.

יעקב ליצמן: אני רוצה לדעת איפה אנחנו עומדים.

זאב אלקין: גם אז אמרנו שאנחנו רוצים לשמוע.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה לבזבז זמן, זה פרק די גדול.

אבשלום וילן: אולי נעשה עוד התייעצות?

הלית מגידו: התייעצות סיעתית זה דבר שלא מעוגן בתקנון, להבדיל מרביזיה.

הלית מגידו: כאשר ניתנת התייעצות סיעתית, על כל הסיעות לנצל את ההזדמנות הזאת על מנת להיוועץ, אחרת ייווצר מצב שכל סיעה - - -

חיים אורון: צודקת.

יעקב ליצמן: לא, גברתי היועצת המשפטית, אני חולק על זה.

יעקב ליצמן: למשל, לי יש התייעצות עם הסיעה שלי, כי יש לי צורך בהתייעצות אחרי מה שהם אמרו.

ראובן ריבלין: נכון מאוד.

ראובן ריבלין: קודם חשבתי כך, אחרי ההתייעצות שלהם אולי אחשוב אחרת.

הלית מגידו: אדוני, אחרת אין סופיות דיון.

חיים אורון: אתה שובר פה עיקרון של הכנסת.

חיים אורון: המתכונת היא שאם מוכרזת התייעצות סיעתית היא מוכרזת פעם אחת, לצורך עניין ספציפי, וכל הסיעות - - -

יעקב ליצמן: תן לי להסביר לך.

יעקב ליצמן: ביקשו התייעצות סיעתית.

יעקב ליצמן: אני חשבתי על כיוון אחד, והם על כיוון אחר.

יעקב ליצמן: עכשיו אני צריך להבין מה הכוונה מזה.

יעקב ליצמן: סיעה ואומרת דבר אחד ומחליטה הפוך ממה שהיא רצתה.

יעקב ליצמן: זה מה שהיה, ולא משנה כרגע מה היו הסיבות.

יעקב ליצמן: אני מכבד את ההחלטה, זה לא ניתן לערעור.

יעקב ליצמן: אבל יש סיעה אחרת, היא לא הבינה הפוך, והיא חושבת שאולי מונח מתחת לזה X או Y, משהו שהוא בניגוד למה שחשבו קודם, ועכשיו הוא מבקש התייעצות.

יעקב ליצמן: מה הבעיה?

ראובן ריבלין: יכול להיות מצב שבו יש התייעצות סיעתית של הקואליציה, שמביאה הצעה לאופוזיציה, למשל.

ראובן ריבלין: אז האופוזיציה יכולה לומר שהיא רוצה התייעצות סיעתית על אותה הצעה.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו נקיים את הדיון.

יעקב ליצמן: אני פונה לסיעת קדימה, אני רוצה החלטה מה כוונתכם, ואני רוצה את זה עד סוף הישיבה, אם אפשר.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה לקיים דיון סרק.

יעקב ליצמן: חברת הכנסת יחימוביץ, יש לך הצעה לסדר?

שלי יחימוביץ': יושבים כאן נציגים של רשויות מקומיות ערביות.

יעקב ליצמן: אקצר לך את הדרך.

יעקב ליצמן: אני מכבד את מה שאת מבקשת.

יעקב ליצמן: אמרתי להם שמחר שר הפנים כאן, שיבואו מחר ואתן להם רשות דיבור.

יעקב ליצמן: אני מכבד אותם, אמרתי להם את זה קודם בצד.

יעקב ליצמן: אתם יודעים את האמת, שאין לי זמן כרגע לדיון.

יעקב ליצמן: מחר שר הפנים כאן - - -

שלי יחימוביץ': אפשר, חוץ מההזמנה הנדיבה שלך לדבר בפני שר הפנים, לקיים דיון מסודר, ענייני וארוך על כך שברשויות המקומיות כבר שמונה חודשים העובדים לא מקבלים שכר?

יעקב ליצמן: חברי-הכנסת, אתם יודעים שכל יושב ראש הוא בסד זמן קשה.

יעקב ליצמן: אני לא יכול.

יעקב ליצמן: מה שעשיתי הוא חריג.

יעקב ליצמן: הצעתי שכשר הפנים יהיה כאן מחר, אני מזמין אותם שיבואו לכאן מחר, וכל אחד יוכל לבוא ולהגיד מה שהוא רוצה.

יעקב ליצמן: בסדר?

מוחמד בשיר: אני מבקש דקה אחת.

מוחמד בשיר: אני מחזיק בהסכם מ-4 בינואר 2006, הסדר בנושא המשבר ברשויות המקומיות הערביות.

מוחמד בשיר: חתומים על ההסכם סגנית שר הפנים ומנכ"ל משרד ראש הממשלה.

מוחמד בשיר: לפי הצעת חוק תקציב המדינה, ההסכם הזה לא יכול להיות מיושם, מאחר ואין זכות - - -

יעקב ליצמן: תן לי להפסיק אותך, זה לא מכובד.

יעקב ליצמן: אני מוכן לשמוע אתכם בכבוד מחר.

יעקב ליצמן: לא יקרה שום דבר מיום עד מחר.

יעקב ליצמן: תאמין לי, אני מכבד אותך יותר ממה שציפית.

יעקב ליצמן: אני מתכוון לטובה, כרגע אין לי אפשרות לשמוע.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מציע שאותם מסמכים שנוגעים לסוגיה הזאת – שהעברתי לאדוני קודם - יועברו לכל חברי הוועדה.

יעקב ליצמן: אני מאשר את זה.

יעקב ליצמן: תעבירו למזכירות ויביאו מחר לכל חברי הכנסת.

יעקב ליצמן: חברת הכנסת יחימוביץ, זה מספק אותך?

יעקב ליצמן: טוב.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לחוק ההסדרים, פרק ו': חקלאות.

שלי יחימוביץ': בשעה 14:00 יש לנו ישיבת סיעה, ונצטרך לצאת.

שאול צמח: אני מבקש להציג מצגת קצרה של ארבעה שקפים.

שאול צמח: החוק, כפי שהוא קיים היום, מכיל הוראות לגבי פיצוי לחקלאים במקרה של אסון טבע, כפי שמחליטים עליו המוסדות המוסמכים – לא ניכנס כרגע להגדרה הזאת.

שאול צמח: אנחנו מבקשים להראות כאן סוג של תיקון, שאנחנו חושבים שהוא חלק מהתפתחות שקורית, של העברת נושאים מסוימים לביטוח בסקטור הפרטי.

שאול צמח: אני גם אומר למה אני חושב שהחוק במתכונתו הנוכחית גורם נזק גם לחקלאים ובמידה מסוימת גם לממשלה.

שאול צמח: בשקף שלפני

שאול צמח: כם, אני מראה מה קורה במקרה של אירוע טבע.

שאול צמח: יש שתי אפשרויות במקרה של אירוע טבע: אחד, שאירוע הטבע הוא חריג והשני הוא אירוע לא חריג.

שאול צמח: אירוע טבע שאינו חריג, בגידולים מבוטחים מקבלים פיצוי בהתאם לביטוח.

שאול צמח: גידולים שאינם מבוטחים אינם מקבלים פיצוי – זה כמו בכל מסלול אחר.

שאול צמח: במידה שאירוע הטבע הוא חריג והממשלה הכריזה על אסון טבע, קורים שני דברים.

שאול צמח: אם לא מדובר על תוצרת שהיא פירות או מטעים, אז יש פיצוי בהתאם לחוק.

שאול צמח: אם מדובר על נכסים תשתיתיים – החוק גם מכסה.

ניסן סלומינסקי: למה פירות?

שאול צמח: הם הוחרגו בצו, כי לגביהם אפשר להשיג ביטוח פרטי, וזה מתקיים.

שאול צמח: כלומר, כשיש אירוע חריג שם הם מקבלים פיצוי מחברת הביטוח.

חיים אורון: המדינה משתתפת באחוזים מהפרמיה, 80%.

חיים אורון: אתה אומר שזה ביטוח פרטי, אז אפשר להבין לא נכון.

חיים אורון: הפרמיה משולמת ברובה על ידי המדינה, המבטח הוא פרטי.

חיים אורון: 13:25 - זאב אלקין ממלא מקום היושב-ראש.

שאול צמח: נכון, חלק מהפרמיה משולמת על ידי המדינה כסובסידיה.

שאול צמח: בפועל, מאז שהחוק הזה קיים, אסון טבע הוכרז פעמיים.

שאול צמח: יש עם החוק הזה בעייתיות.

שאול צמח: ברוב המקרים שבהם היה אסון טבע הוא לא הוכרז, והחקלאים קיבלו פיצוי במסגרת הסכם אקס גרציה.

שאול צמח: כלומר, הממשלה שילמה למרות שהיא לא הכריזה על אסון טבע.

שאול צמח: כרגע החוק לא מופעל כי יש חוסר ודאות לחקלאי; לא ברור באיזה תנאים משלמים את הפיצויים; מתי משלמים; איך משלמים; למה זה צמוד.

שאול צמח: כל הדברים האלה לא מובהרים בתוך החוק.

שאול צמח: יש חוסר ודאות לממשלה, מהבחינה הזאת שהממשלה לא יכולה לדעת מראש מתי יקרה אסון טבע; מתי היא תידרש לשלם; מה יהיה היקף התקציב שיידרש לשלם בתקופה נתונה.

שאול צמח: זה אומר שגם כשהממשלה מכריזה על אסון טבע זה לא משולם בשנה שיש את ההכרזה.

שאול צמח: זה יכול להיות משולם כמה שנים אחר כך.

שאול צמח: אנחנו רואים התנהלות משפטית עם מגדלי פירות כבר כמה שנים.

שאול צמח: זה מגיע לערכאות כי יש ויכוח על איזה פיצוי, זה יכול להגיע גם עשר שנים אחר כך לחקלאים.

שאול צמח: זה הדבר השני.

שאול צמח: יש פגיעה באינטרס הציבורי, כפי שאנחנו רואים אותו.

שאול צמח: חלק מהנכסים בכלל לא מחוייבים בשיקום.

שאול צמח: כלומר, אתה משלם את הפיצוי אבל החוק לא מחייב את מי שקיבל את הפיצוי לשקם את הנכס בפועל.

שאול צמח: יכול להיות מצב שלמישהו היה מטע שנגרם לו נזק, הוא קיבל את הפיצוי ולא שיקם את המטע.

שאול צמח: בתנאי השוק הנוכחיים אפשר להשיג את הביטוחים האלה שלא במסגרת הממשלה, לא במסגרת החוק, אלא במסגרת ביטוח פרטי, שמתנהל לפי כללים של ביטוח פרטי.

שאול צמח: הממשלה, נכון להיום, גם משתתפת עם החקלאים בתשלום הפרמיה למבטחים.

שאול צמח: השקף הבא מייצר מה שאנחנו רוצים לראות כתוצאה מהתיקון.

שאול צמח: אחד, יצירת ודאות לחקלאים ולממשלה במקרה של נזקי אסון טבע.

שאול צמח: ברור, במסגרת הסכם הביטוח, מי משלם; מתי משלם; כל ההסדר הוא ברור וחד-משמעי.

שאול צמח: שתיים, שמירה על האינטרס הציבורי בשיקום הנכסים.

שאול צמח: החוק מבהיר שיש שיקום במידה שמשולם הנזק.

שאול צמח: ייעול מסגרת הביטוח של החקלאים – ככל שניתן לבטח במסגרת שהיא חוץ-ממשלתית, אנחנו מעדיפים את זה כך.

שאול צמח: עיקרי התיקון הם, שאנחנו קודם כל אומרים מה יהיו הקריטריונים להכרזה מהו אסון טבע.

שאול צמח: נכון להיום אין קריטריונים שאומרים באיזה מצב הממשלה מכריזה על האסון.

שאול צמח: יהיו קריטריונים לקבלת הפיצוי; הגדרת אוכלוסיית הזכאים לפיצוי והחלת החוק רק על אותם נכסים שלא יכולים לקבל ביטוח במסגרת שהיא לא בחוק.

שאול צמח: הנושאים שאנחנו כוללים בתיקון הם: 1.

שאול צמח: הכרזה על אסון טבע, הגדרת שיקולים להכרזה וקביעת מסגרת תקציב על ידי הממשלה.

שאול צמח: 2.

שאול צמח: הנכסים שייכללו במסגרת החוק.

שאול צמח: אמרתי קודם, אמרתי שאנחנו רוצים בתחולת החוק מה שניתן לרכוש במסגרת שהיא מחוץ לחוק.

שאול צמח: 3.

שאול צמח: האוכלוסייה הזכאית לפיצוי; חקלאים פעילים בלבד.

שאול צמח: 4.

שאול צמח: תנאי בסיסי לקבלת הפיצוי הוא שיקום הנכס.

שאול צמח: 5.

שאול צמח: סכום הפיצויים, עלות השיקום.

שאול צמח: זאת הגדרה של איך משלמים ואיך נקבע גובה הפיצוי.

שאול צמח: אלה הם עיקרי התיקונים שאנחנו רוצים להכניס בחקיקה הזאת.

שאול צמח: זאת הבהרה של מצב, שבעינינו הוא מצב לא סביר ולא הגיוני.

שאול צמח: זה מצב בו קיים חוק שנמנעים מלהשתמש בו כי גם מי שצריך לקבל את הפיצוי וגם הממשלה, שצריכה לשלם אותו, אומרים שאם יופעל כנראה שלא ייצא ממנו הרבה, כי יש בעיות בהגדרות שלו.

שאול צמח: בנוסף, אנחנו יודעים שבכל הגידולים האלה - למעט נכסי תשתית ומבנים - אפשר לקבל ביטוח שלא במסגרת החוק.

שאול צמח: אם אפשר לקבל את זה במסגרת החוק, אז החוק מיותר.

שאול צמח: דבר שלישי, אנחנו רוצים לוודא שבמידה ושולם נזק, הוא הולך לאן שהתכוונו, לאן שהחוק התכוון במטרותיו להגיע.

זאב אלקין: תודה.

זאב אלקין: מר חדד, בבקשה.

חיים חדד: לפני שאנחנו, החקלאים, נציג את העמדה שלנו, אנחנו מבקשים שתוצג העמדה של קרן הנזקים.

דוד גינזבורג: בשנות ה-70 הקימו את הקרן לנזקי טבע, שנתנה פתרון לנזקי טבע בחקלאות.

דוד גינזבורג: לחקלאים יש סיכון עודף והם לא יכולים להתמודד אתו, אלא באמצעות ביטוח או עזרה ממשלתית.

דוד גינזבורג: התהליך הזה היה עד שנת 1990.

דוד גינזבורג: הקרן ביטחה במתכונת יחסית מצומצמת את נזקי הטבע לחקלאות, בגלל הסיכונים הגדולים שיש בחקלאות ובגלל יכולת החקלאים לשלם פרמיות עבור הביטוח הזה.

דוד גינזבורג: ב-1989 נחקק חוק אסונות טבע, שפתר את בעיות החקלאים במקרה שהביטוח של נזקי טבע לא נתן פתרון.

דוד גינזבורג: לפני זה הממשלה הייתה משלמת אקס גרציה כל הזמן לחקלאים.

דוד גינזבורג: החוק הזה הופעל פעמיים: ב-1991-1992 וב-1994, על רקע של שטפונות.

דוד גינזבורג: היו נזקים מאוד גדולים, שלא כוסו על ידי ביטוחי נזקי הטבע הרגילים, והופעל החוק.

דוד גינזבורג: בשתי הפעמים הוא הופעל בהיקפים כספיים מאוד גדולים; סדר גודל של 800 מיליון שקלים, בערכים של אז.

דוד גינזבורג: בין השנים היו עוד אירועים של נזקי טבע, שלא כוסו על ידי החוק לנזקי טבע, והממשלה פיצתה את החקלאים בהסדרי אקס גרציה, על דברים שלא היו מבוטחים.

דוד גינזבורג: בשנת 2000 הושק לראשונה ביטוח אסונות טבע בחקלאות, שהופעל על ידינו, על ידי קנ"ט, לא על ידי חברות פרטיות.

דוד גינזבורג: הייתה שם השתתפות מדינה ברמה מאוד גבוהה, של 80% בפרמיה.

דוד גינזבורג: המטרה הייתה ליצור מצב שהחקלאים יוכלו לקנות ביטוח לסיכונים המאוד גדולים האלה עם פרמיות סבירות.

דוד גינזבורג: ברגע שהם עשו את זה נפתרה כמעט בעיית אסונות טבע בחקלאות.

דוד גינזבורג: משנת 2000 עד 2006 לא הוכרז שום דבר בנושא אסונות טבע.

דוד גינזבורג: אולי היו דברים בשוליים, שהממשלה עזרה בהם לחקלאים והכל נפתר במנגנון ביטוח.

דוד גינזבורג: מנגנון הביטוח התמקד בענפים שהיו הצרכנים של החוק, עם הנזקים הכי גדולים, ואלה ענפי הפירות וההדרים.

דוד גינזבורג: כשהגיעו להבנה לגבי הביטוח, השאירו את החוק על כנו, והחריגו את האפשרות של החקלאים להגיש תביעה בגין חוק אסונות טבע לחקלאים שיש להם אפשרות לקנות ביטוחים כנגד אסון טבע או נזקי טבע.

דוד גינזבורג: ברגע שהמדינה העמידה לרשותם לקנות ביטוח עם השתתפות מאוד גדולה של המדינה בפרמיות, החקלאים לא יכולם לתבוע את המדינה בגין אסונות טבע בענפים הספציפיים האלה.

דוד גינזבורג: לא כל החקלאות מבוטחת היום במסגרת ביטוח כנגד אסונות טבע, ולענפים הלא מבוטחים נשאר החוק להגנה במצב שהביטוח הרגיל לא נותן להם תשובות.

דוד גינזבורג: התהליך הזה יצר יציבות מאוד גדולה בשוק.

דוד גינזבורג: בסך הכל, משנת 2000 ועד היום לא היו תביעות כנגד המדינה, החקלאים פתרו את הבעיות שלהם דרך הביטוח.

דוד גינזבורג: מבחינתם זה היה יתרון גדול, כי הם יודעים בדיוק כמה הם מקבלים, מתי מקבלים.

דוד גינזבורג: הם לא צריכים לעמוד כעניים בפתח ולבקש מהממשלה שתכריז על אסון טבע, כי כל תהליך ההכרזה על אסון טבע הוא תמיד תהליך פוליטי ובעייתי.

דוד גינזבורג: גם הממשלה עצמה הרוויחה בגדול מכל התהליך הזה, כי היא יצרה תקציב קבוע לטיפול, היא יודעת כמה היא סובסידיה היא משלמת לביטוח, היא לא נדרשת לחריגות בתקציב כשיש אסון טבע גדול.

חיים אורון: כמה זה בשנה?

דוד גינזבורג: זה סדר גודל של 40 שקלים בשנה, כשהקרן נצברת.

דוד גינזבורג: הממשלה הייתה חסומה מפני תביעות של חקלאים בענפים הספציפיים האלה, שהיו בעייתיים מאוד בתביעות.

דוד גינזבורג: כך שאני רואה במערכת היום מערכת מאוד מסודרת מבחינת נזקי טבע.

חיים אורון: כמה מבוטחים אצלכם וכמה בפרטיים?

דוד גינזבורג: אין פרטיים, כי יש פה 80% השתתפות מדינה, זאת פוליסה מיוחדת לעניין הזה.

חיים אורון: כמה יש פרטיים מעבר לכך?

דוד גינזבורג: יש בשוליים.

חיים אורון: שאלתי כי היו ויכוחים עד השמיים, שבכלל אין פה שוק, ורק נעשה את זה וייכנסו כולם.

אסף מאיר: יש ויכוחים, זה לא קשור.

חיים אורון: אני אומר את זה כי כל מיני חברות ביטוח אמרו: רק תפתחו לנו את השוק ונעשה עסקים עד השמיים.

חיים אורון: הם ברחו, כי החקלאים ברחו מהם.

דוד גינזבורג: בהיסטוריה של התהליך הזה היו פעמיים תקופות של תחרות, שהחזיקו מעמד בין שנתיים לשלוש ונגמרו.

דוד גינזבורג: החברות הפסידו כסף.

דוד גינזבורג: זה שוק עם כשל שוק כלכלי.

דוד גינזבורג: גם בארצות הברית הביטוח הוא פדרלי, של ממשלת ארצות הברית.

דוד גינזבורג: זה לא ביטוח של חברות פרטיות בארצות הברית, וזה גם המצב באירופה.

דוד גינזבורג: זה מנגנון מעולה להעברת תמיכה לחקלאים.

דוד גינזבורג: הוא תומך בחקלאים טוב בשעות הכי קשות שלהם.

שלי יחימוביץ': מה משמעות התיקון?

דוד גינזבורג: המשמעות היא שלחקלאים לא יהיה חוק שמגן עליהם מפני אסונות טבע לכל הענפים שבהם אין ביטוחים מוסדרים.

דוד גינזבורג: האלטרנטיבה לשינוי החוק היא לעגן את זכויות החקלאים בביטוחי אסונות טבע על כל היבולים.

זאב אלקין: למה, לאור מה שאתה אומר, כתוצאה מהתיקון לא תהיה הגנה?

זאב אלקין: אתה יכול לפרט?

דוד גינזבורג: קודם כל, חלק מהענפים לא מבוטחים מפני אסונות טבע.

דוד גינזבורג: אני חושב שזה התהליך שצריך לדאוג לו.

דוד גינזבורג: אם הממשלה אומרת: נבטל את החוק, אבל נדאג לתהליך חוקי שאומר שהממשלה תשתתף בביטוחים לאסונות טבע בעתיד לטווח ארוך – זאת אלטרנטיבה סבירה.

יצחק וקנין: כל הרצון של הממשלה הוא לא לתת את התקציב הזה.

חיים חדד: אני מבקש להביא את עמדת התאחדות חקלאי ישראל.

חיים חדד: אני מבין שישנם חוקים שמביאים אותם בהליך מזורז דרך חוק ההסדרים.

חיים חדד: אני רוצה לתת תזכורת קטנה לכך, שלפני שנה ישבנו כאן בדיון והאוצר היה משוכנע שצריך להעביר את חוק המועצות בחוק ההסדרים, והעביר אותו בחטף.

חיים חדד: כמובן, רצנו מיד לבג"ץ להתריע בפני המהלך הזה.

חיים חדד: אני מציע לכם לקרוא את החלטת הבג"ץ בעניין של חוק המועצות.

חיים חדד: הוא העביר ביקורת מאוד קשה על התהליך.

אורית נוקד: זה הוזכר בדיון אתמול.

חיים חדד: גם האוצר הגיע היום למסקנה שמה שהוא עשה אז היה טעות.

חיים חדד: אבל הוא הגיע למסקנה הזאת מאוחר מידי.

חיים חדד: מי ששילם את המחיר זה אנחנו, החקלאים.

חיים חדד: אנחנו עדים שוב לתהליך של מחטף.

חיים חדד: ההצעה הזאת מרחיקת לכת, עם השלכות מאוד רחבות.

חיים חדד: להביא אותה ללא דיון מעמיק, ללא עיגון הזכויות כמו שצריך – גם מבחינת המדינה – זאת טעות.

חיים חדד: התפלאתי לשמוע את האוצר מדבר על איך שהם מגנים על הזכויות של החקלאים פתאום.

חיים חדד: אני לא רואה איך הם מגינים על הזכויות של החקלאים בתקופה האחרונה.

חיים חדד: לכן, הבקשה שלנו היא לפצל את זה מהחוק, להביא את זה בהליך חקיקה מסודר ורגיל, שגם אנחנו נוכל להביע את דעתנו ושהפתרון שהאוצר מציע יהיה ראוי גם לנו, גם לאוצר וגם למדינה.

דניאל אברהם: הנושא שמועלה כרגע, חוק נזקי אסונות טבע, בגדול האוצר מסביר שהוא לטובת החקלאי; שיהיה מוגן, שהדברים יהיו ברורים.

דניאל אברהם: זה נשמע יפה, אין ספק, אבל הגיע הזמן לעשות דיון אמיתי בנושא החקלאות בכלל.

דניאל אברהם: אנחנו כל פעם דנים באיזשהו מקטע, וכשאנחנו בודקים - נשארנו בלי כלום, נשארנו יחפים.

דניאל אברהם: יש לנו מס מעסיקים של 10%; יש לנו היטלים של משרד הפנים – 1,180 שקלים; יש לנו תמ"ת – 505 שקלים; יש לנו מערכת אכיפה, שהטילה עלינו קנסות בגובה 300 מיליון שקלים; יש לנו הסכם קואליציוני חדש, שאומר לשלם את שכר המינימום.

דניאל אברהם: מי משלם אותו?

דניאל אברהם: בעיקר חקלאים, כי לנו יש מערכת אכיפה ובמגזרים האחרים אין שום מערכת אכיפה.

דניאל אברהם: למעשה, נשארנו חשופים, ואני חייב להגיד לכם מה אנחנו מרגישים באמת.

דניאל אברהם: אנחנו לא ארגון טרור, אנחנו חקלאים, ומה שעושים לנו זה סיכול ממוקד.

דניאל אברהם: אני חושב שצריך להוריד מסדר היום את הנושא הזה.

דניאל אברהם: לא שהוא רע או טוב, אבל חייבים לעשות דיון כללי בחקלאות, מאל"ף ועת תי"ו.

דניאל אברהם: אם רוצים לסגור את החקלאות – גם לא בושה.

דניאל אברהם: תגידו לנו, נסגור את זה בצורה מסודרת ויפה.

דניאל אברהם: אבל לא יעלה על הדעת שכל פעם באים באיזשהו קטע ומסדירים כלום.

דניאל אברהם: אין השקעות, תובלה אווירית עלתה, הכל התייקר.

דניאל אברהם: אנחנו נמצאים בתוהו ובוהו שלם, והגיע הזמן לעשות דיון אמיתי בנושא החקלאות.

דניאל אברהם: תודה.

משולם נהרי: הייתי מציע לפקידי האוצר לרדת פעם אחת ולפגוש חקלאים.

משולם נהרי: אתם תבינו לאיזו מצוקה - - -

ממלא מקום היושב-ראש זאב אקנין: אני רוצה לשמוע את חברי-הכנסת שרוצים לדבר בצורה מסודרת.

ממלא מקום היושב-ראש זאב אקנין: חבר-הכנסת אפללו, בבקשה.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, דניאל אמר משהו חשוב: האם היה פעם דיון כולל בנושא החקלאות?

אלי אפללו: לצערי, אני חושב שלא היה דיון כולל כזה.

אלי אפללו: אני חושב שיש בכלל תפיסה כוללת שגויה בנושא החקלאות; האם היום החקלאות היא של פעם?

אלי אפללו: האם היא תעשייה חקלאית?

אלי אפללו: יש כל כך הרבה נושאים.

אלי אפללו: מצד אחד אנחנו מטילים גזרות נגד העובדים הזרים, ועל כל עובד זר כזה, זה שמונה עובדים אחרים.

אלי אפללו: אנשי האוצר, הייתי מצפה שתשפרו את מצב החקלאים, ולא תקשו עליהם.

אלי אפללו: גם ככה קשה להם.

אלי אפללו: כל החברים פה רוצים להבין מה הכוונה מאחורי העניין הזה.

אלי אפללו: אם הכוונה היא להקשות על החקלאים?

אלי אפללו: אני לא מאמין שיש פה מישהו שרוצה להקשות.

אלי אפללו: אני מציע לפחות להגיע אתם להבנה, שזה יהיה על דעתם, ולשפר את מצבם ולא להקשות עליהם.

אלי אפללו: אם תגיעו להסכם לפני חוק ההסדרים, וזה יהיה על דעתם - כולנו נתמוך בזה.

אלי אפללו: תודה.

שי חרמש: אני רואה פה דבר מוזר.

שי חרמש: בא האוצר ורק רוצה להטיב עם החקלאים, וראה זה פלא, מי שלא מרוצה זה החקלאים.

שי חרמש: בא הריבון ומעביר סיכוני ריבונו של עולם על כתפיהם של החקלאים.

שי חרמש: מה זה אסון טבע?

שי חרמש: מישהו יכול למדוד אותו?

שי חרמש: מישהו יכול להעריך אותו?

שי חרמש: אם יש דבר אחד משמעותי זה המדינה לוקחת אחריות על דברים שהם מעבר לסדר הרגיל.

שי חרמש: כשאתה הולך לבטח אוטו יש הערכת סיכונים; כמה עולה הביטוח; מה הנזק הצפוי; מה התוחלת.

שי חרמש: לדבר אחד אין תוחלת בעולם - לאסונות טבע, כזה נוחת זה נוחת.

שי חרמש: איש לא תיכנן שניו-אורלינס תימחק בלילה אחד – נמחקה, ומאותו רגע כל אמריקה נמצאת על הרגליים.

שי חרמש: אסונות טבע זה בעיה של הריבון, בעיה של המדינה.

שי חרמש: אין לזה תוחלת, אין אפשרות למדוד את זה, אין להעריך את זה, אין אפשרות לקבוע לזה פרמיה.

שי חרמש: לכן המדינה לקחה את זה על עצמה.

אסף מאיר: אומר מנכ"ל הקרן - - -

שי חרמש: מנכ"ל הקרן עוד לא אומר, כי אתה לוקח על עצמך את כל התשתיות, ועל זה אין פרמיה.

שי חרמש: יש לי הצעה.

שי חרמש: לדעתי, טוב היה אם הדבר היה נופל כרגע, משתי סיבות: אל"ף, הוא פוגע בחקלאים ומעביר עליהם נטל נוסף שלא לצורך; בי"ת, בינו ובין חוק ההסדרים אין דבר וחצי דבר.

שי חרמש: אבל אם כלה ונחרצה שמשרד האוצר קם בוקר אחד ועניין העזרה לחקלאים הוא שעומד לנגד עיניו, נפל הפור, אז אני מציע דבר פשוט.

שי חרמש: לקחתם על עצמכם את האחריות לתשתיות – אין בעיה בעניין הזה, נלך עם זה קדימה.

שי חרמש: 13:45 – היו"ר יעקב ליצמן נוצרה בעיה של מה שמעבר לתשתיות, יש לי לגבי זה שתי הערות.

שי חרמש: תטילו ביטוח רב-סיכוני לכל הענפים בחקיקה ב-80%, וסגרנו את העניין כרגע בעשר דקות, לא צריך לדון בזה מעבר לזה.

שי חרמש: הערה שניה, כשאני מבטח את האוטו שלי והבית שלי, חברת הביטוח משלמת לי עבור האוטו או הבית ולא תובעת ממני לקנות אוטו חדש.

שי חרמש: חקלאי מבוגר בערבה, בן 55-60, נתן 40 שנה למען הציונות במדינת ישראל, נשטף ונחרב כל עולמו.

שי חרמש: הביטוח נותן לו פיצוי, איפה נשמע שהוא מוכרח לקום מחר בבוקר ולטעת את העצים?

שי חרמש: לא מספיק שחרב עליו עולמו?

יעקב ליצמן: אם אתה נגד כל כך, בך זה תלוי.

יעקב ליצמן: תגיד "לא" ונפצל.

שי חרמש: בואו נפריד משחקים פוליטיים.

יעקב ליצמן: זה לא פוליטי.

יעקב ליצמן: בידך להגיד.

יעקב ליצמן: לצערי, עד הרגע הזה, כל חוק שעולה כאן כולם אומרים: אני אתנגד, אבל - - -

שי חרמש: אני רוצה להציע שני תיקונים.

שי חרמש: אחד, הביטוח הרב-סיכוני יורחב ממה שקיים כרגע לכל דבר שגדל וצומח.

שי חרמש: דבר שני, שיעוגן בחוק.

יעקב ליצמן: האוצר מסכים לזה?

אסף מאיר: לא.

שי חרמש: למה לא? מה הבעיה?

שי חרמש: אם זה טוב לתפוז או לתפוח על העץ, למה זה לא טוב לתפוח באדמה?

שי חרמש: דבר שני, לעגן את זה בחוק, כי אנחנו 42 שנים חקלאים – לא מאמין לכם.

שי חרמש: דבר שלישי, הסבסוד של 80% יחול כקודם.

שי חרמש: דבר אחרון, אני לא רוצה ערך כינון, בדיוק כמו אוטו ובית.

שי חרמש: שלמו את הפיצוי ותנו ללכת הביתה בשלום.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: התיקון הזה, שהאוצר מנסה להגניב במסגרת חוק ההסדרים, הוא בדיוק ההפך מה שצריך לעשות.

דב חנין: אמרו פה קודם שצריך דיון רציני בשאלת החקלאות – אכן, צריך לעשות.

דב חנין: צריך גם לעשות דיון רציני בשאלת אסונות טבע.

דב חנין: דיון כזה מתקיים בעולם, בעקבות האסון שהיה בלואיזיאנה.

דב חנין: אחת המסקנות בדיון הזה – שהוא לא רק בעולם הביטוחי אלא גם בעולם המשפטי - זה שיש מגבלות לרעיון הביטוח.

דב חנין: אם חברות הביטוח היו לפצות על לואיזיאנה לא היו משקמים את ניו אורלינס.

דב חנין: אני לגמרי מצטרף למה שאמר חבר-הכנסת חרמש, שיש דברים שהם באחריות המדינה, והמדינה לא יכולה להתנער מהם.

דב חנין: צריך לשנות את חוק אסון טבע.

דב חנין: מה שצריך לעשות זה להרחיב אותו, צריך להרחיב אותו כך שגם אסון כמו שקרה בנחל עירון, בוואדי ערה, כתוצאה משטפונות, שאנשים איבדו שם את כל רכושם, שגם פה המדינה תוכל להתגייס ולעזור.

דב חנין: למרבית הצער, אומרים לנו מומחי האקלים שאסונות כאלה יקרו אצלנו הרבה יותר בשנים הקרובות, מכל מיני סיבות.

דב חנין: מה שקורה כאן הוא מהלך, ולכן החקלאים צודקים שהם מתנגדים לחוק.

דב חנין: המהלך הזה הוא מהלך של התנערות המדינה מהאחריות שלה, שמתבטא בכלל בחוק ההסדרים הנוכחי, וזו רק דוגמה אחת.

דב חנין: אומרים לנו אנשי האוצר שהם מציעים לנו הצעה חדשה של אסון טבע.

דב חנין: אני קורא את ההגדרה של אסון טבע, אכן יש פרמטרים חדשים להגדרת אסון טבע.

דב חנין: אבל הם לא מגדירים מה זה אסון טבע, הם מגבילים את כוחה של הממשלה להתחשב באסון טבע.

דב חנין: הם אומרים שהממשלה, כדי להכיר אם זה אסון טבע או לא, צריכה להסתכל על ספר התקציב, היא צריכה לראות את הסכום הכולל של פיצויים.

דב חנין: כלומר, להכניס שיקולים כלכליים.

יעקב ליצמן: התכנסות זה אסון טבע?

דב חנין: כנראה שכן.

דב חנין: אני חושב שמסתמן בוועדת הכספים רוב שאומר לפחות דבר אחד, והוא הדבר המינימלי; הנושא הוא נושא רציני מדי מכדי לפתור אותו בכמה דקות של דיון.

יעקב ליצמן: חשבתי בבוקר שיש לי רוב לפיצול, אבל לא הסתייע.

דב חנין: אני חושב שעדיין יש לך.

יעקב ליצמן: אני אומר לכולם, ככה דרכו של חוק ההסדרים; כולם אומרים בהתחלה שמתנגדים, ואני אומר לכולם: תגידו בלי נדר.

יעקב ליצמן: בסופו של דבר זה קואליציה-אופוזיציה.

אורית נוקד: אנחנו מתנצלות, אנחנו צריכות לצאת לישיבת הסיעה.

ראובן ריבלין: חברי-הכנסת, יש שיר הלל שהוא גם תפילה בתהילים: "הזורעים בדמעה ברינה יקצורו".

ראובן ריבלין: פעם חקלאי היה צריך לדעת שהכל בחסדי שמיים, ואז היה מחליט אם רוצה להיות חקלאי או לא רוצה להיות חקלאי.

ראובן ריבלין: החוק הזה, שהאוצר מביא אותו, הוא חוק חיסול החקלאות.

ראובן ריבלין: הדבר היחיד שנותר לחקלאי זה לזרוע בדמעה, בתקווה רבה ובתפילה אמיתית שהם ברינה יקצורו.

ראובן ריבלין: אבל הדבר הזה נאמר כי פעמים רבות לא ברינה קצרו.

ראובן ריבלין: זאת לא רק שאלה כלכלית אלא גם שאלה ערכית, האם אנחנו רוצים אותו או לא רוצים אותו.

ראובן ריבלין: החוק כפי שהיה עד היום דורש שיפורים מבחינת היכולת של החקלאים להעריך מה הסיכון שלהם, כשהם נכנסים לאיזשהו ענף בלי שיש להם את הביטחון שלפחות השקעתם, שהיא למען כל המדינה, תתקיים.

ראובן ריבלין: החוק הזה עם התיקון הוא פשוט חוק שמביאים אותו בחוק ההסדרים, כי בשום מקום אחר בעולם הוא לא יעבור מבלי לקבוע מה התייחסותה של המדינה לחקלאות.

ראובן ריבלין: למה שמו אותו בחוק ההסדרים?

ראובן ריבלין: כדי שלא נבין על מה מדברים, וכדי שחברי הכנסת יבואו ככפויים על ידי הקואליציה ועל ידי האיומים שהכנסת תתפרק והממשלה תתפורר, וכך לחייב אותנו לעשות זאת.

ראובן ריבלין: זה אחד התעלולים של חוק ההסדרים.

ראובן ריבלין: כאשר דנו בנושאי החוק, היו כמה סעיפים שחשבנו שנכנסו כעיזים.

ראובן ריבלין: חשבנו שזאת עז, ואם לא, אם יש פה כוונה – זה מראה מדוע אסור לנו בכלל לאפשר את חוק ההסדרים.

ראובן ריבלין: אני בטוח שזאת עז, אני לא מאמין שאפילו ביבי היה מעלה על דעתו שאפשר לחסל את החקלאות.

ראובן ריבלין: אני אומר למשרד האוצר: תוציאו את העז הזאת.

ראובן ריבלין: למשל, ענף ההדרים בישראל, שהיה אחד מפארי הציונות, jaffa orange היה מושג, זה היה כאילו השם של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: זה היה מותג שכל עם ישראל הכיר.

ראובן ריבלין: היום אין תפוזים בארץ.

ראובן ריבלין: החלטנו, זאת הייתה החלטה, שאין טעם שבמדינה שחונה כמו שלנו נגדל אותם.

חיים אורון: הבוקר שמעתי את יוסי ישי, מנכ"ל משרד החקלאות, מסביר איך מדינת ישראל השתלטה על שפעת העופות הכי קצר, במחיר הכי נמוך בעולם.

חיים אורון: מעבר לעבודה של כל מיני אנשים, פשוט משום שברגע הראשון החקלאים הבינו שיש להם פיצוי, ולא רימו את אלה שרדפו אחרי העופות.

חיים אורון: שמעתי מה קורה בעזה או בשטחים, עד שהרוסים נתנו עשרה מיליון דולר לפצות את החקלאים הפלסטינים, רדפו אחרי החקלאים שלא חיסלו את העופות שלהם, למרות שהם היו נגועים.

חיים אורון: למה שאלתי את השאלה הרטורית על שנת 2000?

חיים אורון: כי הוויכוח הזה היה גם אז.

חיים אורון: אמרו לנו שצריך להפריט את המערכת הזאת, יהיה ביטוח יותר זול, היו גם חקלאים שהסבירו שהשיגו את זה יותר בזול.

חיים אורון: פתאום התברר שבשוק החופשי הגענו לחברה הקנ"ט, שהיא גם מתפקדת נכון וגם המנגנון עובד.

חיים אורון: יש הוצאה שנתית של 40 מיליון, שהיא מכסה, וכרגע כולם רגועים.

חיים אורון: למה לא להפעיל את המנגנון הזה?

חיים אורון: אתה אומר, אסף, שיש נושאים שדורשים תיקון?

חיים אורון: חבר-הכנסת חרמש כבר אמר לגבי הנושא של ערך כינון.

חיים אורון: אנחנו מדברים על אסונות טבע.

חיים אורון: חקלאי שחרב עליו עולמו והוא לא משקם את משקו, מגיע לו לפחות מה שחרב עליו?

חיים אורון: אתה רוצה לשפות מזה את החלק שהמדינה השקיעה בו בחוק עידוד השקעות הון – נדון על זה.

חיים אורון: אבל מה שאתם אומרים זה לא זה.

חיים אורון: אתם אומרים אמירות גורפות.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: אני שמח שאנחנו פחות או יותר מאוחדים, אבל אני מבקש להקריא את זה.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה לחזור לחוק הזה, אני בעד פיצול.

יוסי ישי: בימים האחרונים משרד האוצר ומשרד החקלאות הגיעו להסכמה על תיקוני נוסח.

יעקב ליצמן: זה טכני, אקבל כל תיקון נוסח.

נטע דורפמן: קוראת את הצעת החוק.

נטע דורפמן: "פרק ו': חקלאות.

נטע דורפמן: 18.

נטע דורפמן: בחוק פיצוי נפגעי אסון טבע, התשמ"ט-1989 (1) בשם החוק, אחרי "אסון טבע" יבוא "(פיצוי בשל נזקים לתשתיות חקלאות) "; (2) בהגדרה "נזק עקב אסון טבע", במקום "לנכס" יבוא "לתשתית לחקלאות" והמילים"ו

נטע דורפמן: בגידול רב–שנתי - אבדן הכנסה בתקופה ארוכה מעונת גידול אחת" – יימחקו; (3) במקום ההגדרה "נכס" יבוא: "תשתית לחקלאות" - קרקע חקלאית, ציוד חקלאי שאינו נייד ומבנה חקלאי,

נטע דורפמן: שלא ניתן לבטחם בהסדר ביטוחי נאות מפני נזק שלגביו ניתן פיצוי לפי חוק זה, כפי שנקבעו בצו בידי השרים לאחר התייעצות עם הקרן"; (4) בסעיף 1א, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) בבואה להכריז על אסון טבע כאמור בסעיף קטן (א), תשקול הממשלה, בין השאר, את כל אלה:

נטע דורפמן: ( 1) הסכום הכולל המשוער שיידרש לשם הערכת הנזקים עקב אסון הטבע, בהתאם להוראות סעיף 5א, ולשם ביצוע תשלום הפיצויים בשל הנזקים כאמור;( 2) הסכום הכולל המשוער של הפיצויים שישולמו לפי חוק זה בשל נזקים עקב אסון הטבע;( 3) סבירות הקצאת המשאבים הנדרשים בהתאם לפסקאות (1) ו–( 2),

נטע דורפמן: בהתחשב במגבלות תקציב המדינה ובסדרי העדיפויות של הממשלה בהקצאת משאבים.

נטע דורפמן: (ג) הכריזה הממשלה על אסון טבע כאמור בסעיף קטן (א), תורה בדבר מסגרת התקציב הכולל שיוקצה לשם הערכת הנזקים עקב אסון הטבע ולשם תשלום הפיצויים בשל הנזקים כאמור; (5) בסעיף 3 –(א) במקום כותרת השוליים יבוא "תנאים לתשלום פיצויים"; (ב) במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) פיצויים בעד נזק עקב אסון טבע ישולמו בהתקיים כל אלה: ( 1) מבקש הפיצויים -(א) עסק באופן פעיל בייצור חקלאי במועד קרות אסון הטבע, והתחייב להמשיך ולעסוק בכך גם לאחר תום תקופת תשלום הפיצויים; לעניין זה, "ייצור חקלאי" - לרבות ביצוע פעולות ההכנה הנדרשות לשם הפקה וייצור של תוצרת חקלאית; (ב) שיקם את הנזק שנגרם לתשתית לחקלאות עקב אסון הטבע; לעניין זה, "שיקום הנזק" - החזרת התשתית לחקלאות למצבה שלפני הנזק או החלפתה בתשתית לחקלאות אחרת מאותו סוג;( 2) לעניין תשתית לחקלאות שניזוקה עקב אסון הטבע ולעניין נזק, הכלולים בסוגי התשתיות לחקלאות ובסוגי הנזק שנקבעו לפי סעיף קטן (ב)( 2) - התשתית לחקלאות והנזק מבוטחים לפי הוראות אותו סעיף קטן.

נטע דורפמן: "; (ג) בסעיף קטן (ב) - ( 1) פסקה ( 1) - תימחק; ( 2) בפסקה ( 2), במקום הרישה עד המילים "רשאי לקבוע" יבוא "יקבעו", במקום "נכסים" יבוא "תשתיות לחקלאות" והסיפה החל במילה "ובלבד" תימחק; (ד) בסעיף קטן (ג), במקום "סעיף קטן (ב)" יבוא "סעיף קטן (ב)( 2)" ואחרי "על ידי הקרן" יבוא "או אצל מבטח כמשמעותו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981"; (6) אחרי סעיף 3 יבוא: "סכום הפיצויים 3א.

נטע דורפמן: (א) סכום הפיצויים שישולמו לפי חוק זה בשל נזק עקב אסון טבע לא יעלה על גובה ההוצאות בשל שיקום הנזק כאמור בסעיף 3(א)( 1)(ב) או על שווי הנזק כפי שהוערך לפי סעיף 5א, לפי הנמוך מביניהם, בניכוי עשרים אחוזים בשל השתתפות עצמית, ובלבד שסכום הפיצויים הכולל בשל כל הנזקים עקב אסון הטבע לא יעלה על מסגרת התקציב כפי שהורתה הממשלה לפי סעיף 1א(ג).

נטע דורפמן: (ב) השרים רשאים, בנסיבות מיוחדות, להורות על הגדלת שיעור ההשתתפות העצמית האמור בסעיף קטן (א) בשיעור שלא יעלה על חמישה עשר אחוזים נוספים, לגבי אזורים מסוימים, תשתיות לחקלאות מסוימות או ענפים חקלאיים מסוימים.

נטע דורפמן: (ג) על סכום הפיצויים לפי סעיף זה ששולם לאחר תום שנים עשר חודשים ממועד הזכאות לפיצויים לפי סעיף 3(א) ייווספו הפרשי הצמדה, לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מהמדד שפורסם לאחרונה לפני תום שנים עשר החודשים האמורים עד המדד שפורסם לאחרונה לפני מועד התשלום בפועל."; (7) בסעיף – 4 (א) האמור בו יסומן "(א)" ובו -( 1) פסקאות ( 1) ו–( 3) - יימחקו; ( 2) בפסקה ( 2), המילים "בהוצאות הייצור, באבדן הכנסה, בהשקעות שהושקעו בגידולים" - יימחקו; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) השרים רשאים לקבוע בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת – (1) סכום מרבי לפיצויים לפי חוק זה הנמוך מסכום הפיצויים המרבי האמור בסעיף 3א(א); תקנות כאמור יותקנו במקרים מיוחדים המצדיקים זאת, ויכול שייקבעו בהן סכומים מרביים שונים לסוגי תשתיות לחקלאות, לסוגי ניזוקים ולסוגי נזקים, בהתחשב בהיקף הנזק, ריבוי הנזקים שפקדו את הניזוק, ריבוי הנזקים שפקדו את האזור וגורמים אחרים; ( 2) כללים למתן ערבות לזכאים לקבלת פיצויים.

נטע דורפמן: "; (8) בסעיף 5( 2), במקום "בוטח נכס" יבוא "בוטחה תשתית לחקלאות", במקום "לבטחו" יבוא "לבטחה", במקום "שוויו של הנכס" יבוא "שווייה של התשתית לחקלאות", במקום "שבוטח" יבוא "שבוטחה" ובמקום "את הנכס" יבוא "את התשתית לחקלאות"; (9) בסעיף 6(ב), במקום "נכסים או סוגי נכסים" יבוא "תשתיות לחקלאות או סוגי תשתיות לחקלאות".

חנה פרנקל: מה עם תיקוני הנוסח?

יעקב ליצמן: האוצר אומר שזה לא סוכם עדיין.

יעקב ליצמן: לכן אני קורא ומאפשר תיקונים אחר כך.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: הישיבה נעולה.

יעקב ליצמן: הישיבה הבאה בשעה 15:30.