ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 5, 2006-05-23 11:30

מיכאל מלכיאור: הנושא שאנחנו מעלים עכשיו, הוא אחד מהחלומות שלי.

מיכאל מלכיאור: אני עבדתי יחד עם העוזרת שלי במשך השנתיים האחרונות על הנושא הזה, וזכינו לשיתוף פעולה נהדר עם משרד החינוך, עם המנכ"לית לשעבר, רונית תירוש, שנתנה את מלאו הגיבוי, דרך הדרג הפקידותי היותר נמוך, דרך הנציב של הדורות הבאים בכנסת, שהיה איתנו מהיום הראשון ותמך מאוד ברעיון הזה.

מיכאל מלכיאור: כך גם היחידה לדמוקרטיה בכנסת עזרה לנו לבנות יחד עם יו"ר הכנסת הקודם את התוכנית הזאת.

מיכאל מלכיאור: הוא אפילו הסכים ביחד עם משרד החינוך לתת את התקציב לתוכנית הזאת, שזה דבר די נדיר.

מיכאל מלכיאור: היה גם שיתוף של מועצת התלמידים ושל הדרה, הממונה על מועצת התלמידים במשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים בפעם הראשונה להציג זאת בפני חברי הכנסת.

מיכאל מלכיאור: דיברתי עם יושבת ראש הכנסת, והיא אמרה שזה נראה לה רעיון מצוין, ואנחנו אכן רוצים להגיע לביצוע של הדבר הזה.

מיכאל מלכיאור: אני אבקש מרנית שתציג את המצגת.

רנית: השם שנבחר לפרלמנט הנוער, הוא "אסיפת הנוער המייעצת ליד כנסת ישראל".

רנית: הגורמים שציין הרב מלכיאור, הם הגורמים שהשתתפו יחד בשביל להתוות את התוכנית הראשונית, שיכולה להוות פלטפורמה לדיון שלנו אחר כך.

רנית: המטרות של אסיפת הנוער המייעצת, הן לפתח נוער מעורב, יוזם ומשפיע.

רנית: נוער שיוכל לקדם גם ערכים שחשובים לבני הנוער וגם ערכים שחשובים לקהילה כולה.

רנית: המטרה היא לעסוק בנושאים בתוך ליבה של הדמוקרטיה הישראלית, ולהשתתף בחיי היום יום של הדמוקרטיה הישראלית בבית המחוקקים, בתמיכתם של בית הספר והיישוב.

רנית: אנחנו מדברים על בני נוער בני 16-18 בכיתות י'-יב', שייבחרו בצורה דמוקרטית עם הבטחה של ייצוגיות למגזרים השונים.

רנית: תהליך הבחירה ייערך על ידי משרד החינוך, על פי חלוקה למחוזות של משרד החינוך.

רנית: אנחנו מציעים שכל זה יהיה מלווה על ידי אחד מערוצי התקשורת.

רנית: כבר היו דיבורים עם ערוץ הילדים לבצע פרלמנטר נולד.

מיכאל מלכיאור: תסבירי למה הכוונה.

מיכאל מלכיאור: הכוונה היא שלאחר תהליך המיון הראשוני של התלמידים, שרוצים להיות חברים בפרלמנט לנוער, כלל התלמידים יכירו אותם דרך הטלוויזיה.

מיכאל מלכיאור: אין לנו כלי אחר שדרכו כלל תלמידי ישראל יוכלו להכיר את המועמדים השונים שלהם.

מיכאל מלכיאור: לכן זה הכלי שנבחר.

רנית: גם להכיר את המועמדים השונים, וגם שכל בן נוער ברחבי הארץ יידע שקיימת תוכנית כזאת, ויש לו כתובת של בני נוער שנמצאים בכנסת ישראל, והוא יכול להפנות אליהם כל דבר שהוא ירצה.

רנית: לאחר שהתלמידים האלה ייבחרו, אנחנו נקיים על ידי היחידה לדמוקרטיה של הכנסת מפגש ראשוני לכל בני הנוער הנבחרים.

רנית: הסמינר הזה יכשיר אותם לעבודת הכנסת.

רנית: יסבירו להם מה זאת שאילתא, מה זאת הצעת חוק, מה זאת הצעה לסדר, מי הן ועדות הכנסת וכו'.

רנית: חברי האסיפה ייקחו חלק פעיל בדיוני ועדות הכנסת.

רנית: הם יוכלו להיכנס לדיוני הוועדות השונות, הם יוכלו להגיש את המסקנות שלהם, והם יוכלו להציע הצעות חוק, שאילתות והצעות לסדר.

רנית: חברי הכנסת יהיו מוזמנים לאמץ הצעות כאלה של בני נוער.

רנית: המודל הזה מועתק מפרלמנט נוער שקיים בצרפת.

רנית: גם שם בני הנוער מציעים, וחברי הכנסת מאמצים הצעות ומגישים את זה על ידי האמצעים הפרלמנטרים שעומדים לרשותם.

רנית: בזמן שחברי האסיפה יצטרכו לקיים מליאה בינם לבין עצמם בשביל לדון בנושאים שהם רוצים לקדם, תהיה פה מליאה שלהם.

רנית: בין מליאה למליאה הם יוכלו להיות בקשר דרך אתר כנסת צעירה.

יהודית גידלי: האם יהיו שם 120 חברים?

מיכאל מלכיאור: זה עוד לא סופי, אבל זאת בהחלט התוכנית.

מיכאל מלכיאור: יש כאלה שחולקים על זה.

מיכאל מלכיאור: עד שייכנסו לתפקיד, האחריות הכללית תהיה מוטלת על משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: מהשלב שנבחרו חברי האסיפה הצעירים, האחריות תעבור לכנסת וליחידה לדמוקרטיה של הכנסת.

מיכאל מלכיאור: התקציב לביצוע הדבר הזה אמור להתחלק שווה ושווה בין הכנסת למשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש מהשופט שלמה שהם להתייחס לתוכנית הזאת.

מיכאל מלכיאור: הוא היה שותף לכך מהיום הראשון.

שלמה שהם: היום אנחנו יותר ויותר אנחנו מדברים על שיתוף הציבור, על החברה האזרחית.

שלמה שהם: הנושא הזה הוא נושא חשוב מאוד, קריטי כמעט.

שלמה שהם: חינוך נוער לפרלמנטריזם, לראות שפרלמנט זה לא דבר רע ושאפשר להיות בפרלמנט ולהיות אדם טוב שמשפיע והולך עם החזון שלו, זה חלק חיוני.

שלמה שהם: אני רואה בזה את העיקר.

שלמה שהם: כאשר יהיו פה בני נוער מעורבים ותהיה תקשורת, זה ישפיע על מעגלים יותר רחבים ויצור קשר בין הנוער לבין הפרלמנט, קשר שחסר היום.

שלמה שהם: לפעמים יש תחושה שיש תהום גדולה ובני הנוער לא מבינים מה קורה בבניין הזה.

שלמה שהם: הם גם מקבלים את המידע על מה שקורה פה מהמדיה, ולא תמיד יודעים את הדברים האמיתיים.

שלמה שהם: הנושא הזה הוא מאוד חשוב בעיני.

שלמה שהם: הרבה פעמים כאשר הגיעו לכאן בני נוער ושאלו אותם מה מעניין אותם, הם דיברו על דברים של עצמם.

שלמה שהם: הם דיברו על נסיעה חינם באוטובוס וכו'.

שלמה שהם: פה אנחנו רוצים שבני הנוער ייקחו אחריות על מה שקורה בחברה.

שלמה שהם: אנחנו רוצים שהם יבינו שהם חלק ממה שקורה פה, שיבינו שהם חלק ממה שיקרה פה, שיש להם יכולת חזון למדינת ישראל.

שלמה שהם: הדבר הזה הוא קריטי.

שלמה שהם: נציבות הדורות הבאים, שיש לה סמכות להמליץ לכנסת בכל מה שתמצא לנכון, משתפת פעולה עם הדבר הזה.

שלמה שהם: היא תיתן את תמיכתה במסגרת הפורמלית הזאת, אם יהיו בה דברים שהנציבות הדורות הבאים תומכת בהם על פי החוק.

שלמה שהם: אנחנו נותנים להם את התמיכה שלנו.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להוסיף, שחוץ מהדאגה לכלל, שאנחנו רוצים ללמד את ילדנו, צריכים לדעת שהמגזר היחידי שלא מיוצג בכנסת זה הנוער.

מיכאל מלכיאור: כל השאר, כולל הגמלאים, מיוצגים.

מיכאל מלכיאור: יש הרבה ביקורת על שיטת הבחירות, אבל אני חושב שהחוזק של הדמוקרטיה הישראלית מיום היווסדה של המדינה, היא שכולם מיוצגים.

מיכאל מלכיאור: יש מספיק מפלגות לכולם.

מיכאל מלכיאור: הדעות השונות והאמונות השונות, כולן מיוצגות.

מיכאל מלכיאור: הנוער הוא היחידי שלא מיוצג, ולכן אפשר להפיל גזירות שונות הרבה מאוד פעמים.

מיכאל מלכיאור: אמנם יש כאן ועדה לזכויות הילד, שהיא בעלת חשיבות גדולה מאוד, וועדת חינוך, שאמורות לטפל בנושאים מן הזווית של הנוער, אבל פה הנוער עצמו יוכל לבוא לידי ביטוי על ידי נציגיו הנבחרים.

מיכאל מלכיאור: אני לא חושב שיש משהו שיכול יותר לחזק את הדמוקרטיה הישראלית, את השותפות בציבוריות ובקבלת האחריות, מאשר דבר כזה שאלפים יהיו מעורבים בו.

שי ביאליק: אני רוצה להציג בקצרה את המועצה הארצית.

שי ביאליק: המועצה הארצית נבנית מהכלל של כל ישראל, עד הקטן שזו המועצה הארצית ואני בראשה.

שי ביאליק: מכל כיתה, שכבה ובית ספר נבחרים נציגים על פי חוק זכויות התלמיד.

שי ביאליק: בכל בית ספר יש מועצה, שבה מיוצגים כל הכיתות.

שי ביאליק: יש בתי ספר שמגדילים ומייצגים את כל האוכלוסיות.

שי ביאליק: כלומר, ישנו נציג מיוחד לעולים, נציג מיוחד למגמות מיוחדות.

שי ביאליק: מעבר לזה, מכל בית ספר נבחרים נציגים למועצה עירונית לפי גודל בית הספר.

שי ביאליק: זה מעוגן באופן עקיף בחוק פקודת העיריות, שם נאמר שיו"ר המועצה העירונית נמצא בוועדת החינוך ובוועדה לזכויות הילד.

שי ביאליק: בששת המחוזות, מרכז, דרום, צפון, ירושלים, תל אביב וחיפה, ועוד מחוז של המגזר הערבי, יש מועצה מחוזית בהתאם לגודל העיר.

שי ביאליק: מהמועצות המחוזיות נבחרים נציגים למועצה הארצית באופן דמוקרטי.

שי ביאליק: במועצה הארצית נמצאים 45 נציגים, בדיוק כמו היחס של 120 חברי כנסת ל-6,000,000 אזרחים.

שי ביאליק: תפקידה של המועצה הארצית מוגדר, אבל הוא אינסופי.

שי ביאליק: אנחנו נמצאים שם כדי להגן על זכויות התלמיד, כדי לקדם ערכים של דמוקרטיה, אזרחות, כדי לקדם דברים שבוערים לנו כבני נוער, מול התקשורת, מול משרד החינוך, מול משרדי ממשלה שונים וארגונים שונים.

שי ביאליק: אנחנו עובדים עם אינסוף ארגונים.

שי ביאליק: אנחנו עובדים עם אור ירוק, המועצה לצרכנות, איכות הסביבה, המכון הישראלי לדמוקרטיה ועם נציגות הדורות הבאים.

שי ביאליק: בכנסת אנחנו נמצאים בכל הוועדות, חוץ מוועדת חוץ וביטחון, אליהן אנחנו נכנסים ומביעים את דברנו.

שי ביאליק: אם מזמינים אותנו, אנחנו באים.

שי ביאליק: אם לא מזמינים אותנו אבל הנושא חשוב לנו, אנחנו באים בכל מקרה.

שי ביאליק: אנחנו מביאים הצעות חוק, ואנחנו גם מעורבים בכל מה שקורה בחברה, מאבק הנכים, מערכת הבחירות, תאונות דרכים וכו'.

שי ביאליק: כל שנה יש לנו ועידה ארצית, שזה השיא שלנו.

שי ביאליק: בכל שנה אנחנו בוחרים נושא ומתמקדים בו לאורך השנה.

שי ביאליק: השנה הנושא היה, מאבק לחברה הוגנת.

שי ביאליק: בתוך הנושא הזה כללנו נושאים כמו אלימות, שחיתות בשלטון, תאונות דרכים, פרסומות הפוגעות בערכים, פערים בחינוך, פערים בחברה, פערים סוציו-אקונומיים, פערים בין עולים לותיקים, בין ערבים ליהודים, בין דתיים לחילונים.

שי ביאליק: החברה לא הוגנת, ואנחנו צריכים לצאת בקריאה לתקן את החברה.

שי ביאליק: אנחנו אומרים, כי מאתנו זה יבוא.

שי ביאליק: המועצה נמצאת בכל מקום ובכל דבר שחשוב.

שי ביאליק: כאשר שהתהליך יהיה דמוקרטי, הבחירות הן חשאיות.

שי ביאליק: יש לנו סמינרים בכל חג וחופשה.

שי ביאליק: יש לנו סמינר ארצי בקיץ.

שי ביאליק: יש לנו אתר אינטרנט, ואנחנו עובדים כל יום.

שי ביאליק: אמנם ישנם רק 45 אנשים במועצה הארצית, אבל כל אחד הוא כבר יהלום מלוטש.

שי ביאליק: אין לנו יום ואין לנו לילה.

שי ביאליק: לי יש ממוצע ציונים גבוה מאוד, מעגל חברים מכובד, ואני דואגת כל יום לעשות את הכל, לצאת לתקשורת בהכרזות, להגיב על מה שקורה בחברה, לשלוח הצעות לדיונים ולהציע הצעות חוק.

שי ביאליק: ההצעה שעולה כאן, היא לחבר בין בני הנוער לחברי הכנסת.

שי ביאליק: הדבר הזה אכן לא קורה במועצה, כי המועצה היא לא גוף מגשר בין השלטון לבני הנוער.

שי ביאליק: המועצה היא הגשר.

שי ביאליק: אם נביא 240 בני נוער, 2 על כל ח"כ שיבואו לפה, זה לא יקרה באופן ריאלי.

שי ביאליק: הילדים האלה צריכים ללמוד, להספיק להגיע לבית הספר, להספיק ללמוד למבחנים, להספיק להגיע לתנועות הנוער.

שי ביאליק: ילדים שיבוא מתוך אכפתיות, אלה ילדים שכבר נמצאים במועצת תלמידים ובתנועות הנוער, כך שגם ככה אין להם זמם.

שי ביאליק: אם אתם רוצים לחזק את הידע של הנוער, תגדילו את מספר האנשים במועצה.

שי ביאליק: להקים גוף מקביל נוסף, שיעשה עבודה שהיא ברובה מקבילה לעבודה של המועצה, זה אבסורד.

שי ביאליק: קחו את המועצה ותשקיעו את הכספים האלה במועצה.

שי ביאליק: 80% מהעבודה כבר מוכנה.

שי ביאליק: האנשים מוכנים, אנשים שיודעים מה הם עושים, אנשים שמבינים.

שי ביאליק: האנשים האלה בכל מקרה יהיו אותם אנשים.

שי ביאליק: אלה אנשים שכבר מעורים, יודעים מה קורה בפוליטיקה ומה קורה בחברה.

שי ביאליק: לפני הוועידה האחרונה ערכנו סקר בקרב 600-700 בני נוער.

שי ביאליק: כאשר נשאלו בני הנוער האם הם רוצים לקחת חלק בפעילות פוליטית, רוב בני הנוער אמרו כי הם לא רוצים להיות קרובים לשלטון ולקחת חלק בפוליטיקה, כי הם רואים בפוליטיקה משהו מושחת.

שי ביאליק: רוב בני הנוער לא רצו בכלל להיפגש עם אולמרט, ביבי או פרץ, אלא רוצים להיפגש עם יהודה לוי או נינט טייב.

שי ביאליק: אני אומרת, קחו את המועצה ותשקיעו בה את האנרגיה והמאמצים.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לומר לך, כי כאשר גיבשנו את ההצעה, גיבשנו אותה בשותפות עם המועצה.

מיכאל מלכיאור: ההצעה הזאת היא הצעה שנעשתה בהתייעצות עם המועצה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים כי לבני הנוער יש ראייה שלילית לגבי הפוליטיקה.

מיכאל מלכיאור: כל אחד שבמגע עם בני נוער רואה את זה.

מיכאל מלכיאור: התוצאות של הבדיקות שאתם עשיתם רק אישרו את הדברים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לשנות את זה.

מיכאל מלכיאור: זה גם מה שחשב קודמך בתפקיד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מקימים את הגוף הזה שיש לו תפקיד אחר לגמרי.

מיכאל מלכיאור: התפקיד הוא לא לדאוג לתלמידים ולמה שקורה בבתי הספר.

מיכאל מלכיאור: זאת תמשיך להיות האחריות של מועצת התלמידים.

מיכאל מלכיאור: לדעתי, הפרלמנט הזה יביא לשדרוג רציני של מועצת התלמידים.

מיכאל מלכיאור: הגוף הפרלמנטרי יטפל בכלל השאלות של החברה הישראלית.

שי ביאליק: גם אנחנו עוסקים בכלל השאלות של החברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: אבל אתם עושים את זה מההיבט של מה שנכון לתלמידים.

מיכאל מלכיאור: אני עבדתי מספיק עם מועצות התלמידים.

מיכאל מלכיאור: כל הנושאים שאת הצגת פה, הם נושאים שחשובים לבני הנוער בישראל.

שי ביאליק: כל נושא חשוב לבני הנוער בישראל.

שי ביאליק: אתה רואה במועצה גוף סוציאלי לצורכי תלמידים.

שי ביאליק: אנחנו לא גוף כזה.

שי ביאליק: אנחנו גוף שדואג להביא את התלמידים קדימה.

שי ביאליק: אנחנו מביאים הצעות חוק שלנו לגבי תאונות הדרכים, נכים, גמלאים וכו'.

שי ביאליק: הנושאים האלה אינם קשורים רק לתלמידים.

מיכאל מלכיאור: אני עקבתי אחרי שנים אחרי העבודה החשובה מאוד של מועצת התלמידים.

מיכאל מלכיאור: אלה נושאים שקשורים קודם כל להיבט שקשור לתלמידים, וזה נכון.

שי ביאליק: אני לא חושבת שמאבק הנכים קשור לתלמידים.

שי ביאליק: אני לא חושבת שהבחירות נגעו רק לתלמידים.

שי ביאליק: זה היה מהלך כלל ארצי של מבוגרים.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לומר לך, כי כאשר גיבשנו את ההצעה, רצינו לעשות את זה בהסכמה מלאה עם מועצת התלמידים, ואכן כך עשינו.

שי ביאליק: אני לא אומרת שלא.

שי ביאליק: אני אומרת שלא צריך לקום גוף נוסף.

קנדי שנער: לתלמידים האלה יוענקו כישורים ומיומנויות של מנהיגות.

קנדי שנער: אנחנו נעבוד עם קבוצות של נוער מחו"ל.

קנדי שנער: יהיה שיתוף פעולה בין הקבוצות.

קנדי שנער: זה פרויקט של שיתוף פעולה בין הכנסת, השירות הציבורי, והעמותה.

קנדי שנער: יש רצון לשתף ארגונים חוץ פרלמנטרים בתוך מדינת ישראל ובחו"ל כדי להדריך ולהכין פעולה, כדי שהפרלמנט יהיה דומה לפרלמנטים אחרים שקיימים.

מיכאל מלכיאור: אין עדיין שם ל- NGO`S.

קריאה: חוץ פרלמנטרים.

מיכאל מלכיאור: לא, זה לא חוץ פרלמנטרים.

מיכאל מלכיאור: כאשר אני אומר שאין לזה מילה בעברית, אני יודע על מה אני מדבר.

מיכאל מלכיאור: יש הרבה מאוד גופים חוץ פרלמנטרים שהם לא NGO`S.

מיכאל מלכיאור: יש רצון לשתף גופים חוץ פרלמנטרים בתוך מדינת ישראל ובחו"ל כדי לעזור ולשתף פעולה.

מיכאל מלכיאור: הדגם שאנחנו לקחנו קיים בצרפת.

קנדי שנער: אנחנו רוצים גם את הקשר עם הפרלמנט, אבל אנחנו רוצים גם לשנות את הראייה של "אני לא פראייר" לראייה של "אכפת לי".

קנדי שנער: אכפת לי מהקהילה שלי, מהמדינה שלי ומהעולם כולו.

קנדי שנער: אנחנו מקווים לשנות את הראייה של הנוער.

הדרה רוזנבלום: הרב מלכיאור היה בוועידה בנס ציונה.

הדרה רוזנבלום: אני אחראית על כל הנושא של המועצות וטיפוח מנהיגות.

הדרה רוזנבלום: אני קודם כל אתייחס לקשר עם NGO`S.

הדרה רוזנבלום: שי בעצמה היתה נציגת ישראל במשלחת של שגרירים צעירים.

הדרה רוזנבלום: בכל פעם שמשרד החוץ או גוף אחר צריך חבר'ה רציניים, הם פונים אלינו.

הדרה רוזנבלום: יש לנו נציגים במועצה לחילופי נוער.

הדרה רוזנבלום: זה במיוחד ב-7 שנים האחרונות.

הדרה רוזנבלום: זה נכון שיש רק 45 נציגים במועצה הארצית, ואנחנו גם די מצומצמים מבחינה תקציבית.

הדרה רוזנבלום: עם זאת, אנחנו לא לוחצים להרחיב את זה, כי גם המנהלים בבתי הספר לא כל כך מאפשרים לתלמידים להפסיד לימודים ולבוא לפה.

הדרה רוזנבלום: השנה בגלל הבחירות היו פה פחות בני נוער, אבל בדרך כלל אנחנו דואגים שכל חודש מחוז אחר ישלח לכאן בימים שני, שלישי ורביעי, אלא אם כן מדובר בנושאים שבהם בני נוער היו מאוד מעורבים ואז הם באים שוב.

הדרה רוזנבלום: אני מדברת על נושאים של זכויות התלמיד, זהירות בדרכים, ספרי לימוד וכו'.

הדרה רוזנבלום: אני לא נגד הוועדה המייעצת, אבל אני חושבת שיש לעשות שילוב כוחות.

הדרה רוזנבלום: אני מאוד מברכת על זה שבני הנוער יהיו מעורבים, כי הם קהל היעד הכי גדול שלנו.

הדרה רוזנבלום: אם נשקיע בהם, החברה תהיה קצת אחרת.

הדרה רוזנבלום: הלוואי אחרי הכשרה וההתנסות שאנחנו נותנים להם, הם יגיעו לפוליטיקה.

הדרה רוזנבלום: אצלנו במועצה יש יהודים, ערבים, דרוזים וצרכסים.

מיכאל מלכיאור: חסרים קצת חרדים.

הדרה רוזנבלום: הם לא רוצים לבוא, אבל הם מוזמנים.

הדרה רוזנבלום: היו לנו מכפר חב"ד, אבל הם עזבו מהר מאוד.

עבאס זכור: יש ערבים?

מיכאל מלכיאור: יש.

מיכאל מלכיאור: המועצה מאוד מייצגת.

הדרה רוזנבלום: אני הייתי מרחיבה את המועצה והייתי מנסה להכניס ועדה שתעסוק בעניינים של הכנסת.

הדרה רוזנבלום: אני רואה אפילו בעיה טכנית בעניין של השהייה של הילדים פה.

מיכאל מלכיאור: את לא היית מעורבת, אבל אנחנו ממש גיבשנו הצעות מלאות לכל הנושאים הללו.

מיכאל מלכיאור: השאלות של השהייה וניקוד בבגרות, נלקחו בחשבון בפיתוח של התוכנית.

מיכאל מלכיאור: אף על פי שהתוכנית נעשתה בתיאום עם מועצת התלמידים הקודמת, אני מציע, שבהמשך הטיפול נעשה את הדברים בשותפות אתכם.

מיכאל מלכיאור: כך נגיע להסכמות ביחד עם המועצה הנוכחית והבאה בתור.

מיכאל מלכיאור: לצערנו, ההיכרות עם שי וחבריה היא היכרות קצרה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מקווים לעשות את כל הדברים בתיאום גם אם מי שיבוא בהמשך.

מיכאל מלכיאור: כך זה נבנה מלכתחילה.

משה סיני: אני מברך על הרעיון והפעילות.

משה סיני: אני יודע שיש פה הרבה מאוד גופים שחשבו על זה די הרבה שנים, וסוף סוף אנחנו רואים את האור בקצה המנהרה.

משה סיני: גם אצלי יש מועצת תלמידים יישובית והיא עושה עבודה נפלאה.

משה סיני: כל חבר כנסת או שר שמגיע לעיר, אני קודם כל מפגיש אותו עם חברי מועצת הנוער העירונית.

משה סיני: לדעתי, הם יותר נהנים מהמפגש איתם מאשר עם חברי המועצה הרגילה.

משה סיני: כנראה, שיש בזה משהו חדש, מרענן וייחודי.

משה סיני: זה גם מראה את המעורבות של בני הנוער.

משה סיני: גם אני התלבטתי בשאלה, האם אנחנו צריכים להסתפק במועצת התלמידים ובקשר עם משרד החינוך, או האם צריך ללכת למהלך אזרחי הרבה יותר רחב.

משה סיני: לאור מה שקורה במדינה, לאור המשבר בחינוך ובערכים, לאור זה שבני הנוער נרתעים ממוערבות, צריך ללכת למהלך אסטרטגי הרבה יותר רחב.

משה סיני: אני הייתי הולך צעד אחד קדימה ואומר ממשלת נוער.

משה סיני: אני רואה את הצעד הבא, שאותו פרלמנט מקים ממשלה.

יהודית גידלי: ממשלת צללים צעירה?

משה סיני: לא, ממשלת נוער.

משה סיני: ישב צוות שנתיים על הנושא של החינוך, ואין תוכנית אב לנוער.

משה סיני: אחד מהמשימות של פרלמנט כזה, היא שהוא מתוכו ילך על תוכנית אב לנוער, שהחברה הצעירים יעצבו אותה ולא צוות לאומי שיושב במגדל השן.

משה סיני: זה נושא שאפשר מאוד לפתח ולקדם אותו.

משה סיני: מה שהדרה אמרה זה נכון.

משה סיני: צריך את החיבור למשרד החינוך ומועצת הנוער, אבל זה לא יכול להיות אותו גוף.

משה סיני: זה צריך להיות גוף אחר שנבחר בתהליך הרבה יותר רחב.

משה סיני: אני לא הייתי פוסל אפילו תהליך של בחירות יישוביות.

משה סיני: אני לא מייצג פה את עמדת השלטון המקומי, אבל אני קצת יודע מה קורה שם.

עבאס זכור: רק נבחרים לבתי ספר.

משה סיני: אם השלטון המקומי מעורב בהליך של בחירות יישובי, כך שעשרות אלפי בני נוער משתתפים בוחרים רצים מטעמם, זה אחרת לגמרי.

משה סיני: גם ההליך האזרחי הרבה יותר רחב, דומיננטי ומשפיע.

משה סיני: אם ראשי רשויות מצטרפים להליך ונותנים לו את הגיבוי, זה יכול לחולל מהפיכה במדינה.

תלמיד: אני רוצה לחלוק על שי, אני לא חושב שהגוף הזה צריך לבוא מתוך המועצה, כיוון שהיום אין בקרב התלמידים אמון במועצה.

תלמיד: אולי זה סקר שצריך לעשות במועצה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו חושבים שיש אמון, אבל מדובר בנושאים שונים.

מיכאל מלכיאור: בצרפת, יש מועצת תלמידים מאוד טובה, והיא קיבלה חיזוק בגלל הפרלמנט.

מיכאל מלכיאור: זה מרחיב ולא מצמצם.

תלמיד: בגלל זה אני חושב שהגוף הזה צריך להיות נפרד מהמועצה ולא מתוכה.

תלמיד: הגוף הזה יכול להגביר את המעורבות של בני הנוער במה שנעשה פה בארץ.

תלמיד: בנוסף, אי אפשר להפריד את הנוער מהמערכת החינוכית.

תלמיד: אי אפשר להגיד להם לא לעסוק בחינוך כי יש מועצת תלמידים.

תלמיד: הגוף הזה יהיה חייב לעסוק בחינוך.

תלמיד: אותם בני נוער נמצאים יום יום בבתי הספר.

תלמיד: אי אפשר לומר להם שאת הנושא של החינוך ישאיר למועצה הארצית.

מיכאל מלכיאור: כל הדברים הללו ילובנו בשותפות ובשיח עם מועצת התלמידים.

ישראל מידד: אני מייצג את מרכז מורשת מנחם בגין.

ישראל מידד: אנחנו עומדים מאחורי כל גוף שיוקם על מנת להכשיר תלמידים לדמוקרטיה פרלמנטרית.

ישראל מידד: כבר 6 שנים אנחנו פועלים בבתי ספר וחטיבות הביניים.

ישראל מידד: לפני שנתיים קיימנו פה ביחד עם השופט שלמה שהם את מה שהרב מלכיאור רוצה, מסגרת של יום שלם של דיונים, שבסופו מסירת הצעת חוק שהוגשה ליו"ר ועדת הפנים.

ישראל מידד: פעלנו יחד עם היחידה לדמוקרטיה וחינוך של הכנסת.

ישראל מידד: אם היה לנו גיבוי, יכולנו להרחיב את זה כל שנה במסגרות שונות.

ישראל מידד: לא עמדנו בקשר עם הדרה או עם גופים שונים, אלא עם המפקחות לחינוך לאזרחות, כדי להעמיק בקרב הנוער את ההבנה של תהליכים דמוקרטיים פרלמנטריים.

ישראל מידד: בבניין שלנו כל שנה מכנסים ימי סיכום של כיתות שלמדו את התוכנית בתוך בתי הספר.

ישראל מידד: יש לנו קרוב ל-10,000 בוגרים של התוכנית הזאת.

ישראל מידד: אפשר להיעזר בהם.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להזכיר, שאנחנו התייעצנו איתכם כאשר גיבשנו את התוכנית.

מיכאל מלכיאור: בעצת יו"ר הכנסת הקודם אנחנו התייעצנו איתכם כאשר גיבשנו את התוכנית.

אן סברסקי: אני רוצה לשאול את שי, האם היא השתתפה אי פעם בתוכנית של שיח ושיג?

שי ביאליק: כן.

אן סברסקי: מתי ואיך?

אן סברסקי: באיזה בית ספר את?

שי ביאליק: קציר.

שי ביאליק: השתתפתי בזה מטעם המועצה.

אן סברסקי: מה שחסר, זאת היכולת לדון, לדבר, להתווכח ולהקשיב.

אן סברסקי: בגיל 18 אנחנו עוזבים את בית הספר ומתחילים להיות בוגרים, אבל זה עוד לא נכנס כתוכנית לימודים, וזה ניכר.

אן סברסקי: אם שי היתה משתתפת בצורה פעילה בתוכנית כזאת, היא יכלה להציג את עצמה יותר בשקט ולא להתרגש.

אן סברסקי: היא יודעת לעשות את זה, כי התמודדה הרבה פעמים.

אן סברסקי: אני מאוד מקווה, שלא תזניחו את הדברים של דיונים.

אן סברסקי: חייבים ללמוד לדבר, לחשוב, להקשיב ולהתווכח בצורה עניינית.

אן סברסקי: כל הכנסת צריכה את זה וכל העם צריך את זה, וחבל שזה לא קורה יותר.

שי ביאליק: אם היית שומעת אותי מדברת לפני שנה, לא היית מבינה כלום.

שי ביאליק: יש לנו מישהו במועצה שהוא מדריך של דיבייטינג, והוא נציג של ישראל ב- G.Y.P

מיכאל מלכיאור: אני הקשבתי קשב רב לדבריה של שי, ואני חושב שהדברים היו מובנים לכולנו.

מיכאל מלכיאור: אני בעצמי גם הייתי בהנהלה של ארגון שיח ושיג כמה שנים, והייתי שופט כמה פעמים בדיונים האלה.

מיכאל מלכיאור: שיח ושיג עם בני נוער זה הרבה יותר קל משיח ושיג עם המבוגרים.

מיכאל מלכיאור: גם נהניתי בכל הדיונים שהיו לנו בוועדה לקידום מעמד הילד.

מיכאל מלכיאור: נהנינו גם מצורת הצגת הדברים וגם מהתכנים של הדברים.

אן סברסקי: אלה יחידי סגולה.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע.

מיכאל מלכיאור: אני הייתי בהרבה מאוד בתי ספר.

מיכאל מלכיאור: עשיתי לעצמי נוהג ללכת כל שבוע,ואני יכול לומר שיש תקווה.

אבינועם אדרי: אני ממטה נוער לשינוי חברתי.

אבינועם אדרי: המטה פועל במכון ואן ליר בירושלים.

אבינועם אדרי: המטה בא במטרה לעודד מעורבות אזרחית של בני נוער, בנושאים של זכויות עובדי קבלן, מסורבות גט, חינוך ואיכות הסביבה.

אבינועם אדרי: המטרה היא לעודד ולסייע לבני נוער לבצע שינוי חברתי.

אבינועם אדרי: הפקנו כנס מאוד גדול ביוני לפני שנה.

מיכאל מלכיאור: כמה חברים במטה.

אבינועם אדרי: יש 30 בני נוער מכל המגזרים, ערבים, דתיים וחילוניים.

אבינועם אדרי: ארגנו כנס של בני נוער מעורבים פוליטיים.

שי ביאליק: האם כולם מירושלים?

אבינועם אדרי: רובם מירושלים והסביבה.

אבינועם אדרי: המטה עוסק גם בהדרכה של קבוצות ברחבי ירושלים.

אבינועם אדרי: בשנה הבאה אנחנו עולים שלב ועושים פריסה ארצית של הקבוצות.

אבינועם אדרי: המטרה שלנו היא לעודד ולסייע.

אבינועם אדרי: אני רציתי להגיב לדברים ששי אמרה, לגבי זה שהפרלמנט יחליש את מועצת התלמידים.

אבינועם אדרי: אני מכיר עשרות בני נוער שהלכו והקימו יוזמות חברתיות, והם לא היו במועצה הארצית.

אבינועם אדרי: אני יכול לתת כאן עשרות דוגמאות.

אבינועם אדרי: לי באופן אישי מאוד צרמו הדברים שאמרה שי.

אבינועם אדרי: לא כל אחד שרוצה להיות מעורב, צריך להיות מעורב דרך המועצה הארצית.

אבינועם אדרי: יש תלמידים שלא מתעניינים בנושאים שמתעסקות בהם מועצות תלמידים.

אבינועם אדרי: הפרלמנט יכול לספק מקום לאנשים כאלה.

אבינועם אדרי: אני מדבר על אנשים שעשו פרוייקטים עצמיים.

מיכאל מלכיאור: זה גם לא מיתר גופים כמו שלכם.

מיכאל מלכיאור: זה רק יעצים אותם.

אבינועם אדרי: אני לא חושב שזה נכון שהמועצה הארצית יכולה לטפל בכל הדברים האלה.

אבינועם אדרי: כמו שיש גופים ממשלתיים ויש מגזר שלישי בקרב הציבור, יש מקום למגזר שלישי בקרב בני נוער.

אבינועם אדרי: יש הרבה בני נוער שעוסקים בזה.

אבינועם אדרי: יש קבוצה במעגלי צדק שעוסקת בזכויות עובדי קבלן בבתי הספר.

נעמי פרידמן: הפתענו לגלות את הרעיון הזה, כי אנחנו בחודשים האחרונים מנסים לבנות רעיון על המודל הצרפתי.

נעמי פרידמן: נחסכה לנו המון עבודה.

נעמי פרידמן: יש כמה דברים שנורא חשוב לי להדגיש בהקשר של תהליך החשיבה.

נעמי פרידמן: הדבר שחשוב להתייחס אליו, הוא הנושא של היהלומים המלוטשים.

נעמי פרידמן: שי צודקת, יש לנו חבורה של בני נוער, שאנחנו רואים אותם בראשות תנועות הנוער ובמועצות תלמידים ובמנוח, שהם יהלומים מלוטשים.

נעמי פרידמן: יש אוכלוסייה אחרת, שאתה פגשת בכנס באר שבע לשלום הילד.

נעמי פרידמן: אנחנו מפעילים קבוצות בני נוער מדי שנה, וגילינו שיש קושי להגיע ליהלומים הלא מלוטשים, אלה שנמצאים במסגרת הכיתתית הפריפריאלית.

נעמי פרידמן: חשוב להביא עוד אוכלוסיות.

נעמי פרידמן: הצורה הנציגותית לא מאפשרת זאת.

נעמי פרידמן: הבחירות הגדולות לא מאפשרות זאת, כי כדי להגיע לבחירות אתה צריך גב של כוח וליטוש.

נעמי פרידמן: במודל הצרפתי העבודה היא כיתתית.

נעמי פרידמן: יש גופים שמייצרים את דור העתיד של הפוליטיקאים, וזה מאוד חשוב.

נעמי פרידמן: אנחנו מדברים המון על ילדים בגילאי י'-יב'.

נעמי פרידמן: גם אנחנו בכנס באר שבע עובדים עם ילדים בכיתות י'-יב'.

נעמי פרידמן: אנחנו חשבנו על כיתות ה-ט, כי זכות ההשתתפות לא שמורה רק לבני נוער בני 16 ומעלה.

נעמי פרידמן: נוח לנו מאוד לדבר איתם בתור מבוגרים.

נעמי פרידמן: הפער ביני לבין שי הוא פער לא גדול.

נעמי פרידמן: גם לצעירים יותר יש זכות למעורבות ולהשתתפות.

נעמי פרידמן: בהזדמנות זאת, אני מציעה את שירותנו.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שנשלב כוחות.

מיכאל מלכיאור: יכול להיות שיהיו תוכניות שונות.

מיכאל מלכיאור: אחד לא סותר את השני.

מיכאל מלכיאור: המועצה לשלום הילד היא חלק מהתהליך.

שלמה שהם: אני רוצה לפנות לשי לפני שהיא עונה לכולם.

שלמה שהם: אחד המאפיינים שאנחנו מגלים אצל הפוליטיקאים, זה שגוף שיש לו כוח רוצה לשמור על יותר כוח אצלו.

שלמה שהם: צריך לראות מאיפה האמביציה הזאת מגיעה.

שלמה שהם: אולי הפתרון לחידת העולם שאתם יכולים להביא, זה דווקא קול פלורליסטי יותר ופתוח יותר, קול שאומר שיש מקום גם לאחרים.

שלמה שהם: אצלנו אומרים, היזהרו מבני עניים שמהם תצא תורה.

שלמה שהם: יש חשיבות גדולה להגדיל את הקשר הזה עם אנשים שלא תמיד נמצאים במרכז, לא תמיד הכי נחמדים בכיתה.

שלמה שהם: זה חשוב דווקא אצלם ליצור את המעורבות והקשר.

שלמה שהם: גם אם הם לא מספיק חכמים, אנחנו נהיה פה ויהיה לנו מספיק סבלנות לשמוע אותם גם אם הם לא 100% רהוטים.

שלמה שהם: דווקא אתם צריכים להיות אלה שיגידו, בואו נפתח את זה יותר, בואו ניתן מקום לאנשים אחרים, בואו לא נרכז את הכוחות האלה.

שלמה שהם: מדובר פה בתהליך חינוכי ופתוח, וחשוב שהוא יהיה פלורליסטי.

מיכאל מלכיאור: יש לך ציפיות מאוד גדולות.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח להגיד, שמועצת התלמידים הקודמת תמכה ברעיון הזה.

מיכאל מלכיאור: זה לא אומר שאסור למועצת התלמידים הנוכחית לחלוק על מועצת התלמידים הקודמת.

מיכאל מלכיאור: עלתה הגישה, שזה מרחיב את האופקים ולא מצמצם.

מיכאל מלכיאור: זה מחזק את כל הגורמים ומקדם את הדברים העיקריים שמועצת התלמידים רצתה לקדם.

גילה בר אור: אני מייצגת את היחידה לדמוקרטיה בכנסת.

גילה בר אור: אני רוצה לדבר על מה שאני רואה בשטח.

גילה בר אור: אנחנו אלה שנפגשים מדי יום עם מאות תלמידים, אלפים בשבוע ועשרות אלפים בשנה.

גילה בר אור: אלה תלמידים שמגיעים לכנסת להכיר את עבודת הכנסת במסגרת לימודי אזרחות, דמוקרטיה, סל תרבות, כל מיני יוזמות של רכזים חברתיים, מורים לאזרחות ומחנכים.

גילה בר אור: הביקוש עצום.

גילה בר אור: יש כל מיני יוזמות חדשות, כמו לקבל את תעודת הזהות פה בכנסת, בטקס חשוב בהשתתפות חברי כנסת.

גילה בר אור: ברגעים אלה ממש מקבלים פה 150 תלמידים ממזכרת בתיה את תעודת הזהות.

גילה בר אור: אנחנו חושפים את עבודת הכסף, ואת תהליך התנהלות המדינה מבחינת יכולת החקיקה לתלמידים.

גילה בר אור: מדובר על מסה ענקית של תלמידים.

גילה בר אור: אנחנו פוגשים יהלומים מלוטשים יותר ופחות.

גילה בר אור: אנחנו נפגשים עם כולם.

גילה בר אור: יש הרבה משותף, בעיקר באנרגיות הלא חיוביות כלפי התדמית של הנוער למה שראו ושמעו.

גילה בר אור: יש גם הרבה שוני, כמו בכלל האוכלוסייה.

גילה בר אור: הפרויקט הזה שאנחנו שמחים להיות שותפים בו, אני רואה את החשיבות בכך שהוא יביא את כולם.

גילה בר אור: באיזה אופן תהיה הנציגות ואיך זה יהיה מחולק, זה לא משנה.

גילה בר אור: יש גם מקום למועצה וגם מקום לגוף הזה.

גילה בר אור: זה תהליך שעוד ייבנה, אבל זה חשוב שזה יהיה נגיש לכולם, שווה לכל נפש, אפשרי כמעט לכל תלמיד להגיע ולהרגיש שייך.

גילה בר אור: מילת המפתח, היא שייכות.

מיכאל מלכיאור: גם למי שלא תלמיד.

מיכאל מלכיאור: יש פה הרבה בני נוער שהיום לא לומדים בבתי הספר.

גילה בר אור: מילת המפתח בעיני היא תחושת השייכות.

גילה בר אור: צריך לתת לכולם את התחושה שזה שלהם, שהם שייכים, שהם יכולים ללמוד את הכלים, להשתמש בהם, ושדעתם נחשבת.

שי ביאליק: נראה לי שיש כאן ראייה לא נכונה לגבי מועצות התלמידים.

שי ביאליק: אנחנו לא חבורה של אליטיסטים מצפון תל אביב.

שי ביאליק: יש לנו נציג מצפת, אילת, יישוב קדימה, גאליה, רהט, טייבה וכו'.

שי ביאליק: אלה לא אנשים שהם ברמה סוציו-אקונומית גבוהה.

שי ביאליק: אני לא באה מרמה סוציו-אקונומית גבוהה.

שי ביאליק: מדובר על 32,000 תלמידים רשומים.

שי ביאליק: אנחנו המון.

שי ביאליק: יש כאלה שלא רשומים, כי הם פעילים לא רשומים.

מיכאל מלכיאור: מועצת תלמידים לא נמצאת פה בהתקפה או בחקירה.

מיכאל מלכיאור: אני נתתי לך זמן יותר מכולם, להסביר איך זה עובד.

מיכאל מלכיאור: חלק מאיתנו מכירים את זה טוב.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מעריצים גדולים של המועצה, ואנחנו מעריכם אותה.

מיכאל מלכיאור: אף אחד לא דיבר על כך שהיא לא עובדת נכון, שהיא אליטיסטית ולא מייצגת.

שי ביאליק: המועצות עושות מה שהן רואות שצריך לעשות.

שי ביאליק: אם פספסנו את הנושא של העובדים הזרים, אז מגיעים אלינו אנשים ומסבים את תשומת לבנו לנושא.

שי ביאליק: אם בני הנוער שלנו לא היו בעמונה, באו אלינו קבוצה של בני נוער מעמונה ואנחנו עזרנו להם.

מיכאל מלכיאור: בגישור.

שי ביאליק: לא כל מי שמגיע לעבודה במועצה, הוא יהלום מלוטש.

שי ביאליק: הליטוש הוא תוך כדי העבודה במועצה.

שי ביאליק: המטרה שלי בתור יו"ר מועצת תלמידים, היא להגיע למי שלא מעורב, להגיע לתלמידים בכיתה ה ובכיתה יב' באותה מידה.

שי ביאליק: המטרה שלי, היא שכל בני הנוער יהיו במקום יותר טוב.

שי ביאליק: אני מסכימה שצריך להגיע לפה, לראות, להבין ולשמוע.

שי ביאליק: כמו שלא כל בן אדם יכול להיות חבר כנסת, ראש עיר, לא כל בן אדם יכול לבוא ולהגיד דברים.

שי ביאליק: יש מקומות שצריך בהם הבנה.

שי ביאליק: אם יביאו בן נוער מהכיתה שלי, הוא לאו דווקא יידע מה זאת תוכנית ההתכנסות.

מיכאל מלכיאור: גם אנחנו לא יודעים.

שי ביאליק: לא תמיד הם יודעים מה קורה מסביבם.

שי ביאליק: המטרה שלי, היא שהם כן יידעו מה קורה מסביבם.

שי ביאליק: המטרה שלי היא שהם כן יידעו מה קורה מסביבם, אבל הדרך היא לא תמיד אותה דרך לכולם.

שי ביאליק: תנועות הנוער יכולות להביא הרבה יותר לכל בן אדם אנדוידואלי מאשר הדבר הזה.

שי ביאליק: אם בוחרים אחד או שניים מכל כיתה, אלה יהיו אותם אלה של המועצות.

אבינועם אדרי: אלה לאו דווקא אותם אנשים.

שי ביאליק: אלה יהיו אותם בני אדם.

אבינועם אדרי: לא נכון.

מיכאל מלכיאור: למה לא יכול להיות שיהיה אדם אחד שילך לתוכנית של ואן ליר, אדם אחד שילך לתוכנית של מרכז בגין ואדם שילך למועצה.

מיכאל מלכיאור: נגיד שיש גוף מתסיס חדש של אבינועם וחבורתו, שיבואו אלייך וישאלו אותך, מה עשיתם בשביל עובדי הקבלן.

מיכאל מלכיאור: זה יהיה עוד גוף שיהיה מעורב.

מיכאל מלכיאור: כמו שאמר השופט שוהם, אם הדברים נעשים בתיאום, הריבוי והמעורבות רק יגבירו את המגמות שלשמם את ואני עובדים.

שי ביאליק: אני אומרת לך, שאלה יהיו אותם אנשים.

שי ביאליק: אלה אנשים שחוש הצדק בוער בהם.

שלמה שהם: האינטרס שלך זה שיהיו יותר אנשים.

שי ביאליק: אם היה לי כל כך הרבה כוח....

תמר פרוס: אני עובדת בשביל הקמת קונגרס בינלאומי לנוער.

תמר פרוס: הפרויקט הזה הוא קסום.

תמר פרוס: הייתי חושבת שזה משהו שנכון לעשותו, כי אני מאוד רוצה לשנות את המנהיגות של הנוער היום.

תמר פרוס: פה בדיון בהרבה נושאים דיברו על הראייה הגלובלית ופספסו את הדברים הקטנים.

תמר פרוס: אני רוצה לשאול, מה עמוד השדרה של הכנסת לנוער?

תמר פרוס: להקים את הפרויקט הוא אפשרי.

תמר פרוס: אני רוצה לדעת, האם יש לו יכולת הישרדות והאם הוא ישנה משהו.

תמר פרוס: המטרה של כולנו, היא לשנות את הגישה של הנוער.

תמר פרוס: החשיבה צריכה להשתנות.

תמר פרוס: אתם רואים את חצי הכוס המלאה, שהם יילמדו מחברי הכנסת איך עובדים בפוליטיקה.

תמר פרוס: אני רואה את חצי הכוס הריקה, והיא ללמד אותם לחקות את מה שקורה היום בכנסת.

תמר פרוס: רובנו מסכימים, שזו לא השיטה החדשה שאנחנו מנסים להשריש בנוער היום.

תמר פרוס: אנחנו צריכים לתת להם אדמה נקייה, דשא טרי בשביל לגדל את הפרחים החדשים, שאנחנו מקווים שישנו את הדברים.

תמר פרוס: לשים נוער עם חברי כנסת, לא בהכרח יביא את השינויים הדרסטיים והמדהימים.

מיכאל מלכיאור: מי שיכוון את זה זאת היחידה לדמוקרטיה פה בכנסת.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מדברים על מעורבות של גורמים שונים, כולל כמה מהאוניברסיטאות בארץ, שהם יהיו משולבים בתהליך ההכנה של בני הנוער הללו.

מיכאל מלכיאור: הם ידאגו לצייד אותם בכלים, כדי שיוכלו לעמוד בפני הסכנות שאורבות להם מחיקוי חברי כנסת.

מיכאל מלכיאור: הדברים האלה נלקחו בחשבון.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מדברים על דבר שהוא בתהליך של יצירה.

מיכאל מלכיאור: מי שחושב שהחברים בגוף הזה יהיו החברים הצעירים של חברי הכנסת שנמצאים היום, טועה.

מיכאל מלכיאור: זה לא הכיוון בכלל.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מקווים, שהשיח האמיתי והעדין עם בני הנוער ישפיע לטובה על חברי הכנסת.

מיכאל מלכיאור: תמיד יש סכנה שזה יהפוך לאסכונה, אבל לקחנו את הדברים בחשבון בפיתוח התוכנית.

דור אלדר: מבחינת הייחודיות של מדינת ישראל, היא שונה מפרלמנטים באוסטרליה או ניו זילנד.

דור אלדר: פה אין לנו חוקה.

דור אלדר: יכולים לעלות פה דיונים בסוגיות של מדינה יהודית דמוקרטית.

דור אלדר: איך תעצור את זה.

דור אלדר: יש פה שאלות אמיתיות שצריכות להילקח בחשבון.

מיכאל מלכיאור: למה אני צריך לעצור את זה?

דור אלדר: זה חומר למחשבה.

מיכאל מלכיאור: אני לא מבין את הנקודה.

מיכאל מלכיאור: אם לא הכל מושלם, זה לא אומר שצריך לחכות עד שתהיה חוקה.

מיכאל מלכיאור: יש לנו ויכוח, אם צריך או לא צריך חוקה בישראל.

מיכאל מלכיאור: אם יבואו בני נוער שיגידו, כי הם דנו והחליטו שחייבת להיות חוקה בישראל, מה הבעייתיות של זה?

דור אלדר: יש בזה בעייתיות, אבל לא הייתי רוצה לפתח את זה כרגע.

דור אלדר: אתה יוצר קונפליקט אידיאולוגי עמוק ושבר בעם.

דור אלדר: השאלה היא, איך אתה פותר שבר כזה.

דור אלדר: הנקודה השנייה שחשוב להבין אותה, היא שכאשר בונים מנגנון כזה דמוקרטי של אנשים שנבחרים, הוא נבנה בדרך כלל בעיקרון של פירמידה, שמסננת את עצמה, כך שמגיעים אנשים ראויים לכל תפקיד.

דור אלדר: כאשר אנחנו רוצים לבנות פרלמנט לצעירים, צריך לקחת בחשבון שפרלמנט כזה קיים, ומה שחסר לו זה חומרים אידיאולוגים לטפל בהם.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לסכם את הישיבה.

מיכאל מלכיאור: ועדת החינוך מברכת על היוזמה של הקמת אסיפה מייעצת לנוער בישראל.

מיכאל מלכיאור: היא מברכת את כל הגורמים שהשתתפו בפיתוח ובחשיבה כדי שנגיע עד לנקודה זאת, נקודה שבה אנחנו יכולים לעבור לביצוע.

מיכאל מלכיאור: בהמשך הדרך, הוועדה ממליצה שהפיתוח ייעשה בשיתוף הדוק עם מועצת התלמידים הארצית ומי שעומד בראשה, כדי שהדברים ייעשו בתיאום ובהסכמה.

מיכאל מלכיאור: חשוב שיהיה ברור מה התפקיד של גוף, ושלא תהיה פגיעה בדברים קיימים היום.

מיכאל מלכיאור: בנוסף, תהיה שותפות גם עם המועצה לשלום הילד, ועם גורמים נוספים ויוזמות נוספות הקיימות היום.

מיכאל מלכיאור: כל מי שרוצה להיות שותף לשיח ושיג, לגיבוש התוכנית והליטוש הסופי, אנחנו נשמח מאוד.

מיכאל מלכיאור: ועדת החינוך מקבלת פה אחד את ההחלטה הזאת.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מודים לכולם על השתתפות ערה ודיון ענייני.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה, הישיבה נעולה.