ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 603, 2006-03-21 13:30

אמנון כהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: על סדר היום תקנות מועצת הצמחים (ייצור ושיווק) (דרכי מינוי חברי המועצה וחברי ועדות ענפיות), התשס"ו-2006.

אמנון כהן: השר התקשר אלי וביקש שנערוך דיון למרות שאנו כה סמוכים לבחירות וכולנו עסוקים.

אמנון כהן: שאלתי את השר מדוע לא עשה זאת השר הקודם.

אמנון כהן: אני מבקש לדעת מה היה ומדוע אנחנו עושים את זה היום, ומה אם לא נאשר את התקנות כעת ונשאיר את אישורן לאחר הבחירות בלי לחץ.

יוסי ישי: נעשתה רפורמה שאמורה לגרום להתייעלות של מערכות התמך בחקלאות, במסגרתה אוחדו ארבע מועצות הצמחים: פירות, פרחים, ירקות והדרים למועצת צמחים אחת.

יוסי ישי: במסגרת זו, בוטלו ארבעת החוקים הרלוונטיים שנגעו לארבע המועצות שפורקו.

אמנון כהן: מתי הם בוטלו?

יוסי ישי: ברגע שאישרו את החוק החדש ביטלו את החוק הקודם.

יוסי ישי: בוטלו החוקים של 4 המועצות הקודמות ואושר חוק חדש, שבונה מועצת צמחים אחת ובתוכה 4 ענפים: ענף הפירות, ענף הפרחים, ענף הירקות וענף ההדרים.

יוסי ישי: נקבע גם מנגנון שמאפשר לבחור בבחירות דמוקרטיות את נציגי החקלאים במליאת מועצת הצמחים.

אמנון כהן: אתה אומר שהמנגנונים הקודמים בוטלו.

אמנון כהן: איך זה מתנהל כעת, טרם אישרנו את התקנות?

יוסי ישי: בחוק שאושר נקבע מנגנון של מנהלה זמנית לתקופת מעבר, שצריכה לפעול זמן קצר ככל האפשר ולדעתי הזמן התארך מעבר לצורך.

יוסי ישי: סיימנו את הפעולה.

יוסי ישי: לאחר זמן רב הגענו לנוסח מוסכם של תקנות המסדירות את הבחירות הדמוקרטיות של נציגי החקלאים.

אמנון כהן: נוסח מוסכם בין מי ומי?

יוסי ישי: בין משרד החקלאות ונציגי החקלאים.

אמנון כהן: האם משרד האוצר תומך בהסכם?

יוסי ישי: קטונתי מלהציג את עמדת משרד האוצר.

אמנון כהן: בדיון הקודם ייצגת אותם נאמנה.

יוסי ישי: כשאנחנו מתואמים אני מייצג אותם נאמנה.

אמנון כהן: כעת אתם לא מתואמים?

יוסי ישי: אז הייתי קצת גדול, וכאן קצת יותר קטן.

יוסי ישי: הגענו לנוסח מוסכם על אופן בחירת הנציגים.

יוסי ישי: ברגע האחרון הסכמנו על שני תיקונים, אלא אם כן יש גם תיקון שלישי.

יוסי ישי: הנוסח שבפניכם כולל כבר את התיקונים.

אתי בנדלר: צריך שבפני כל אחד מהיושבים כאן יהיה נוסח מעודכן.

לאה ורון: כל הוועדה צריכה להחזיק אותו נוסח.

אמנון כהן: תבדקו אם הנוסח המונח בפנינו, שהופץ בוועדה, הוא הנוסח האחרון.

חנה פרנקל: כן, זה אותו נוסח.

יוסי ישי: כפי שאמרתי, הוכנסו כאן שני תיקונים בהסכמה בין החקלאים ובין משרד החקלאות.

יוסי ישי: תיקון אחד מתייחס למשקל האלקטורלי.

יוסי ישי: הוא קובע שמפתח ההצבעה, קרי: המשקל האלקטורלי, יינתן כך: 40% למגדלים באשר הם מגדלים, קול אחד לכל מגדל, ו-60% מהכוח האלקטורלי יינתן בהתאם למשקל הסגולי של כל מגדל בנפח הכולל.

יוסי ישי: זה תיקון אחד שהוסכם, כאשר בטיוטות הראשונות דובר על 50%-50% וזה שונה ל-60%-40%.

יוסי ישי: התיקון השני מתייחס לתקופת המעבר, בסעיף האחרון.

יוסי ישי: מכיוון שכדי להיערך ולבצע את הבחירות בדיוק כפי שכתוב בתקנות יידרש זמן רב, ואנחנו רוצים לקיים אותן עכשיו, הגענו להסכמה שהמשקל הסגולי של החקלאים ייקבע בהתאם לסכומי ההיטלים שהוטלו על כל מגדל ומגדל בשנת 2005.

יוסי ישי: הנתונים הללו ברורים וידועים.

יוסי ישי: קריאה: מי ששילם יותר, יהיה לו יותר כוח.

יוסי ישי: אלה שני התיקונים.

יוסי ישי: דרך אגב, זה הגוף השני שיאושר.

יוסי ישי: הגוף הראשון היה מועצת הלול, שעבר תהליך כזה של קביעת תקנות לעניין בחירות.

יוסי ישי: שם התקנות אושרו, הבחירות התקיימו וזה היה חשוב מאוד.

יוסי ישי: יש היום כבר מועצת לול בה נציגי המגדלים נבחרו בצורה דמוקרטית.

יוסי ישי: כאן אנחנו סוגרים את המעגל.

יוסי ישי: למועצה הזאת אף חשוב יותר לקבוע תקנות לעניין הבחירות משום שיש כעת מנהלות זמניות ולא בריא לנהל גוף כזה עם מנהלות זמניות.

יוסי ישי: גם בית-המשפט הגביל את הפעילויות של המועצה לעת עתה.

יוסי ישי: ברגע שיאושרו התקנות נוכל להתחיל מייד בהליך הבחירות.

אמנון כהן: תוך כמה זמן ייערכו בחירות?

יוסי ישי: מהר מאוד.

חיים פלץ: היות ואנחנו צריכים להכין רשימות של החקלאים המצביעים וכמה כוח יש לכל אחד מהם, אנחנו מעריכים שמועד הבחירות יהיה בחודש ספטמבר.

אמנון כהן: ומה יהיה בינתיים בתקופת המעבר?

יוסי ישי: בתקופת המעבר נשאר הסטטוס קוו, קרי: מנהלה זמנית.

יוסי ישי: אני לא שמח על המועד הזה, הייתי שמח מאוד לקצר את המועדים.

אמנון כהן: תלוי מי יהיה השר, מתי הוא ייבחר.

יוסי ישי: זה לא משנה.

יוסי ישי: כאשר הוועדה תאשר את התקנות, נגמר הסיפור.

אמנון כהן: אבל השר ייקבע את המדיניות.

יוסי ישי: לא.

יוסי ישי: זה בדיוק העניין.

יוסי ישי: התקנות הללו פועלות מכוח עצמן.

יוסי ישי: היו"ר אמנון כהן: זה טוב לשר הבא או לא טוב לשר הבא?

חיים פלץ: תלוי מי הוא יהיה.

אמנון כהן: אם זה יהיה אני?

יוסי ישי: אם אתה תהיה, זה בסדר.

אמנון כהן: זה טוב לעם ישראל?

חיים פלץ: טוב לעם ישראל.

אמנון כהן: והכי חשוב, זה טוב למגדלים?

חיים חדד: אדוני היושב-ראש, היו הסכמות.

חיים פלץ: מועד הבחירות ייקבע על-ידי ועדת הבחירות, שבראשה יעמוד שופט בית-משפט מחוזי, שיסתכל וייקבע את מועד הבחירות, וייקבע כמובן את המועד המוקדם ביותר שלדעתו מאפשר לקיימן.

חיים פלץ: אם זה יהיה באוגוסט, בברכה.

חיים פלץ: אם אתה שואל אותי, נראה לי ריאלי חודש ספטמבר כי אני רואה שיש לנו עבודה, אבל ועדת הבחירות היא שתקבע.

חיים פלץ: יש לכך חשיבות אדירה, מכיוון שלמועצה יש סמכויות רבות ויש לה נכסים ומן הראוי שתתנהל במוסדות נבחרים ולא במנהלה זמנית.

אמנון כהן: כך חשבת גם כשהיית במשרד האוצר?

חיים פלץ: כאשר הייתי במשרד האוצר לפני מספר שנים היו כללי משחק ברורים מאוד, שכאשר אתה מגיע להסדר עם משרד הבריאות למשל ומגיע לדיון בוועדת הכספים או בוועדת הכלכלה, לא יכול לבוא פקיד, בכיר ככל שיהיה, ולטעון נגד, כי הגעת להסדר עם שר הבריאות.

חיים פלץ: אחרת תהיה אנרכיה.

חיים פלץ: היו"ר אמנון כהן: אבל השר מתחלף מדי יומיים.

חיים פלץ: כאן שר החקלאות מר זאב בוים סיכם את הדברים עם מר אולמרט, שהוא גם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה וגם שר האוצר וממלא מקום ראש הממשלה.

אמנון כהן: אתה סבור שנציג משרד האוצר יגיד משהו אחר?

חיים פלץ: מבחינת הנוהל, על-פי כללי המשחק אם סיכמת עם השר אז אלו הדברים.

לאה ורון: אלה לא כללי משחק שמשותפים לוועדה.

לאה ורון: אולי ביניכם אתם משחקים.

לאה ורון: הוועדה לא במשחק.

אסף מאיר: קודם כול, אדוני היושב-ראש, הרחקת לכת כאשר אמרת שהיינו מתואמים לחלוטין בישיבה הקודמת.

אסף מאיר: מר יוסי ישי ואני היינו מתואמים ברוב הדברים, ואשים בצד את מה שאנחנו לא מתואמים בו.

אסף מאיר: מר חיים פלץ צודק, נכון שיש כללי משחק, והם חשובים.

אמנון כהן: יש משהו שאתה לא מסכים לו?

אסף מאיר: כן.

אסף מאיר: קודם כול, נכון שממלא מקום ראש הממשלה הוא גם שר האוצר וגם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה ועוד כמה שרים.

אסף מאיר: אני סמוך ובטוח שכבוד שר החקלאות אכן קיבל את הסכמתו, אחרת בוודאי לא היה מגיש את התקנות לאישור הוועדה.

יוסי ישי: אני מעיד על כך.

אמנון כהן: אבל מה הבעיה?

אסף מאיר: אבל אני אומר את עמדת אגף התקציבים במשרד האוצר.

אסף מאיר: שר האוצר לא פנה אלי ולא שאל על עמדתי.

אסף מאיר: אם הוא נתן הסכמתו כשר התעשייה, המסחר והתעסוקה אני לפחות לא יודע על כך, והוא כמובן רשאי לעשות כן.

אסף מאיר: ההסכמה שלו נדרשת כאן כשר התעשייה, המסחר והתעסוקה.

אסף מאיר: חנה פרנקל: לשר האוצר אין מעמד בתקנות הללו.

אסף מאיר: לשר האוצר אין מעמד בתקנות הללו, אבל הזמינו אותי ולכן אני אומר את עמדת אגף התקציבים.

אסף מאיר: בסך הכול הבחירות חשובות ואנחנו בעד התקנות.

אסף מאיר: יש כאן נושא אחד במחלוקת, שתגיעו אליו בהמשך, בתקנה 7(ב), אבל חשוב לי להעיר על כך כהערה כללית, לגבי המשקל האלקטורלי 60%-40% שהוזכר כאן.

אסף מאיר: אני גם לא כל-כך מבין את תקנה 7(ב).

אסף מאיר: אנחנו סבורים שמכיוון שהמועצה היא גוף כלכלי במאה אחוז שנותן שירותים כלכליים למגדלים – ומנכ"ל המועצה שיושב כאן יוכל לפרט טוב ממני מה השירותים שהוא נותן למגדלים – הבחירות צריכות להיערך באופן שמה שישתקף מהן הוא הכוח הכלכלי של המגדלים.

אסף מאיר: קרי: הקולות שיכריעו את הבחירות יחושבו על-פי כוח כלכלי.

אסף מאיר: כלומר, לא 60%-40%, אלא 100% כוח כלכלי.

אסף מאיר: מדוע?

אסף מאיר: לדעתנו לא יתכן שלמגדלים קטנים תהיה השפעה עודפת ביחס לכוח הכלכלי שלהם בקבלת החלטות במועצה כי המועצה נותנת שירותים כלכליים למגדלים, ולא אפרט כאן אילו שירותים.

אסף מאיר: זאת העמדה שלנו.

אתי בנדלר: רלוונטי מאוד לשמוע אילו שירותים מספקת המועצה ומה אמות המידה לקביעת אותם שירותים, כדי לוודא שמגדלים קטנים לא ינוטרלו מהמשחק.

אמנון כהן: משרד המשפטים, יש לכם מה להגיד?

אריאל כהאן: נעיר במהלך קריאת התקנות.

אריאל כהאן: אין לנו הערה עקרונית.

אמנון כהן: אדוני מנכ"ל משרד החקלאות, האם יש לך תשובה להערת נציג משרד האוצר?

יוסי ישי: במדינת ישראל חקלאות היא לא רק ערך כלכלי, אלא גם ערך התיישבותי.

יוסי ישי: חשוב לנו שיהיו חקלאים, וגם חקלאים קטנים, בכל חלקי הארץ, גם בגליל וגם בנגב.

יוסי ישי: אם היינו נותנים משקל כלכלי בלבד אז החברות הגדולות במדינה היו משתלטות על המועצות.

יוסי ישי: אנחנו רוצים שגם לחקלאים הקטנים יהיה מעמד.

יוסי ישי: אם זה היה תלוי בי, היינו קובעים יחס של לפחות 50%-50%, אבל הגענו להסכמה על 40%-60%.

אמנון כהן: נקרא את התקנות.

אמנון כהן: אתן לכם להעיר תוך כדי קריאת התקנות לגופו של עניין ואם תרצו להרחיב לא תהיה כל מניעה.

אמנון כהן: אנחנו פותחים את הדיון.

אמנון כהן: מה קובע סעיף 36 לחוק?

אייל זליכה: חוק מועצת הצמחים קובע בדיוק על מה ההיטל.

אייל זליכה: הוא קובע שהשר רשאי לקבוע בתקנות על אילו פרטים ייקבע ההיטל.

חנה פרנקל: כאן יש הערה נכונה, שעדיין לא ניסחתי.

חנה פרנקל: המנהל הנוכחי לא מונה על-פי סעיף 9 לחוק.

חנה פרנקל: לכן נכתוב: "מנהל שמונה לפי סעיף 9 לחוק, או ..."

אייל זליכה: אני לא בטוח שהוא לא מונה לפי סעיף 9 לחוק.

אייל זליכה: בהוראות המעבר נאמר שגם בתקופת הביניים ההוראות בחוק, למשל סעיף 9, יחולו, וכך נעשה.

אייל זליכה: כלומר, המינוי של מר חיים פלץ אושר על-ידי שר החקלאות.

אמנון כהן: מה יקרה אחרי שתיבחר המועצה?

אייל זליכה: הוא מונה לפי סעיף 9.

שמרית שקד: אבל המועצה צריכה למנות את המנהל.

שמרית שקד: חנה פרנקל: אין ספק שיש בסיס משפטי למינוי של המנהל הנוכחי, אבל הוא מנהל זמני ולא נובע מסעיף 9.

אתי בנדלר: מכוח מה הוא מונה?

אייל זליכה: מכוח סעיף 9, לפי הוראות המעבר.

שמרית שקד: על-פי סעיף 9, המועצה צריכה למנות את המנהל, ועדיין לא מונתה מועצה.

אמנון כהן: אני מבקש שתדברו אחד-אחד, כדי שאוכל להבין.

אמנון כהן: אתם דיברתם ביניכם 4 שעות, סיכמתם דברים.

אמנון כהן: לפחות תגידו לי מה סיכמתם, שאני אבין.

אייל זליכה: על-פי הוראות המעבר, גם בתקופת הביניים, כאשר מכהנת מנהלה זמנית, כל הוראות החוק חלות, בשינויים המחויבים.

אייל זליכה: השינויים המחויבים, לצורך העניין, הם שמר פלץ לא מונה על-ידי המועצה הקבועה, כי אם על-ידי המועצה הזמנית.

אייל זליכה: ומכוח איזה סעיף?

אייל זליכה: סעיף 9 לחוק.

חנה פרנקל: במהות אנחנו מסכימים, אבל זה קשור לטכניקה משפטית.

חנה פרנקל: הוא מונה לפי הוראות המעבר.

אייל זליכה: אפשר לכתוב: "מונה לפי סעיף 9 לחוק או לפי הוראות המעבר".

שמרית שקד: אני מציעה לכתוב: "המנהל שמונה לפי סעיף 9 לחוק, ואם טרם מונה – מי שהמנהלה הזמנית מינתה לעניין תקנות אלה".

אתי בנדלר: אני מציעה שאת הנוסח הסופי של הגדרת "המנהל" נסכם לאחר תיאום.

אתי בנדלר: הכוונה שהגדרת "המנהל" תכלול גם את המנהל הזמני.

אתי בנדלר: תעבירו לבדיקתנו נוסח.

אתי בנדלר: העיקרון מתקבל.

אמנון כהן: אנחנו מסמיכים את היועצת המשפטית של הוועדה לבוא בדין ודברים עם מגישי התקנות לגבי הגדרת "המנהל".

אמנון כהן: אייל זליכה:

אמנון כהן: יש הערות להגדרות?

אמנון כהן: אנחנו מאשרים את תקנה 1, בכפוף לבדיקת עו"ד אתי בנדלר להגדרת "המנהל".

אתי בנדלר: גם הגדרת "המנהל" אושרה, בכפוף להתאמת הנוסח כך שיכלול גם את המנהל הזמני.

אתי בנדלר: אני מבקשת להבהיר בפרוטוקול שהגדרת "המנהל" אושרה ולא תצטרך לבוא שוב לאישור הוועדה, אלא רק הנוסח יותאם לעיקרון שנקבע כאן.

אברהם הראובני: אני מהתאחדות האיכרים.

אברהם הראובני: יש לי הערה על הגדרת המגזרים.

אברהם הראובני: יש כאן הגדרה של "המגזר הפרטי": "מגדלים שאינם נמנים עם המגזר השיתופי".

אברהם הראובני: המגזר הפרטי כולל שני מגזרים ומוכרחים לקחת את זה בחשבון.

אברהם הראובני: יש מגזר של התאחדות האיכרים, שהוא מגזר לא שיתופי שכולל אנשי מושבות וכל הקשור בזה, ויש מגזר ערבי, שהוא שונה לחלוטין גם מהתאחדות האיכרים ויש לו ייחודיות משלו.

אברהם הראובני: זה בכלל לא מופיע כאן.

אברהם הראובני: אני מצטער שאני רואה את התקנות האלה כעת לראשונה.

אברהם הראובני: לא יכולתי לעיין בהן קודם לכן.

אייל זליכה: לחלוקה המגזרית אין שום משמעות, למעט משמעות בעת הגשת מועמדות.

אייל זליכה: זה עניין טכני.

אברהם הראובני: בהמשך תראה שיש לזה משמעות.

אמנון כהן: תדבר על כך בהמשך כאשר נגיע לסעיף הרלוונטי.

אמנון כהן: כעת אנחנו בהגדרות.

אמנון כהן: אייל זליכה:

אמנון כהן: למה דווקא 20 ולא מספר אי-זוגי?

אמנון כהן: בדרך כלל במועצות קובעים מספר אי-זוגי של חברים.

אייל זליכה: ליושב-ראש יש זכות עודפת, זכות וטו.

חנה פרנקל: אין לנו בעיה כאשר מתעוררת מחלוקת כי ליושב-ראש יש קול כפול במקרה של שוויון.

חנה פרנקל: לא בדקנו את המספר הכולל, אלא בדקנו את המרכיבים ונראה לנו הגיוני לקבוע 15 מגדלים ו-2 עובדי המשרד.

חנה פרנקל: כך הגענו למספר 20.

אמנון כהן: הרכבתי כאן הרבה מועצות והרבה מנהלות ורשויות ותמיד נקבע מספר חברים אי-זוגי.

אמנון כהן: לכן אני שואל כעת ברמה העקרונית, מבלי להיכנס לתוכן של מספר המגדלים ומספר עובדי המשרד.

חנה פרנקל: מספר המגדלים צריך להיות דווקא אי-זוגי.

אמנון כהן: אני לא מדבר כרגע על החלוקה הפנימית אלא על המספר הכולל.

אמנון כהן: אולי עדיף לקבוע 19 או 21 חברים, כפי שאתם תחליטו.

חיים פלץ: לא הייתי רוצה להוריד מגדל.

יוסי ישי: אפשר להוסיף עוד משווק או יצואן.

חנה פרנקל: נקבע "4 משווקים".

קריאה: לא, נוריד ל-"2 משווקים".

קריאה: יוסי ישי: אדוני היושב-ראש, אם זה לא מאוד חשוב – ומדובר כאן בוועדות ענפיות ולא במועצה, לא בדירקטוריון – הייתי מציע לא לתקן את זה.

אתי בנדלר: אתם תוודאו שבמועצה יהיה מספר אי-זוגי?

יוסי ישי: במועצה – בוודאי.

אתי בנדלר: מכוח החוק לא נקבע המספר ולכן אם יחליטו על 30 זה גם לכאורה חוקי.

אתי בנדלר: לכן היושב-ראש מבקש לוודא שבמועצה יהיה מספר אי-זוגי של חברים.

שמרית שקד: רציתי לשאול את משרד החקלאות, נקבע בחוק שבמועצה יינתן ביטוי לחברים מקרב יצרנים, משווקים ויצואנים, ובתקנות נקבע שבוועדות הענפיות יינתן ביטוי רק למשווקים וליצואנים.

חנה פרנקל: בחוק כך נקבע לגבי המועצה.

שמרית שקד: אני לא קובעת שיש חובה מכוח החוק, אבל אני שואלת מדוע החלטתם להשמיט דווקא את היצרנים.

יוסף בלייר: הרי גם כאן יש ביטוי למשווקים וליצואנים.

שמרית שקד: אני שואלת על היצרנים.

חיים פלץ: אחרת זה יסרבל את כל התהליך.

חנה פרנקל: בוועדה ענפית יש מוקד רב יותר למגדלים עצמם.

חנה פרנקל: בכך שהחוק כיוון את היצרנים אך ורק למניעה ונתן חופש מוחלט לוועדה הענפית, על-פי אותו היגיון אנחנו מבינים שבוועדה הענפית צריך לתת מוקד למגדלים.

חנה פרנקל: תיאורטית אפשר היה להגיד שיהיו בוועדה הענפית רק מגדלים, אבל הוספנו גם ייצוג למשווקים.

חנה פרנקל: אי אפשר להיכנס ליותר מדי רזולוציה.

שמרית שקד: משווקים ויצואנים, ולאו דווקא יצרנים.

חנה פרנקל: הם גם מיעוט מבין כל הסקטורים.

אייל זליכה: וזה להבדיל מהמצב שינהג במליאה מכוח החוק.

קריאה: אי אפשר להוריד כאן את השר?

קריאה: צריכים גם שהשר יבוא?

חנה פרנקל: השר במילא ממנה על-פי החוק.

אמנון כהן: מדוע קבעתם 4 שנים?

חיים פלץ: זאת קדנציה סבירה.

חיים פלץ: צריך ליצור התמקצעות, להכיר את התהליכים.

חיים פלץ: הגיוני שזה יהיה 4 שנים.

שמרית שקד: גם חברי המועצה נבחרים לתקופה של 4 שנים ולכן הגיוני שחברי ועדות המשנה של המועצה ייבחרו אף הם ל-4 שנים.

אייל זליכה: גם בעבר, למשל במועצת הפירות, תקופת הכהונה היתה של 4 שנים.

אמנון כהן: בתקנה 4(ב) צריך לומר: "לא פחות משליש", כדי שלא יהיו נוכחים רק 2-3 אנשים.

אייל זליכה: כתוב: "יותר ממחצית מספר חבריה", כלומר יותר מ-10 אנשים.

אמנון כהן: יש למישהו הערות לפרק ב' על ועדות ענפיות?

אמנון כהן: אם לא, פרק ב' כולו – תקנות 2-5 – מאושר.

חנה פרנקל: יש לנו כאן תיקון שחשבנו עליו רגע לפני הדיון.

חנה פרנקל: נקבע כאן שאת מועד הבחירות קובעים השרים.

חנה פרנקל: זה נשאר כך מוורסיות קודמות.

חנה פרנקל: אין משמעות לקבוע את מועד הבחירות על-ידי שרים, כי כפי שנראה בתקנת משנה (ב), שנקרא עוד רגע, מועד הבחירות מוגדר מאוד, הוא אחרי 4 שנים ותוך 30 ימים, ולבחירות הראשונות יש מועד סגור.

חנה פרנקל: כלומר, צריך להשאיר לוועדת הבחירות לקבוע טכנית את היום המדויק.

אמנון כהן: אתם מבטלים לגמרי את השר.

אמנון כהן: מה יעשה בפעם הבאה שר החקלאות?

חנה פרנקל: כך זה גם במועצת הלול.

חנה פרנקל: יש לזה היגיון.

חנה פרנקל: אתי בנדלר: מה את מציעה?

חנה פרנקל: למחוק את המילים "ביום אחד שהחליטו עליו השרים", ובמקומן יבוא: "במועד שתקבע ועדת הבחירות".

אמנון כהן: "לאחר התייעצות עם המועצה".

חנה פרנקל: כן, בוודאי.

יוסף בלייר: ועדת הבחירות צריכה להתייעץ עם השר ולא עם המועצה.

אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, דיברת כאן על נושא הבחירות הראשונות.

אתי בנדלר: אני מבקשת שעו"ד שמרית שקד תפנה תשומת הלב להוראות החוק הקיימות בעניין הזה ונבחן עד כמה זה מתיישב.

שמרית שקד: סעיף 75 לחוק מועצת הצמחים קובע שהשר ימנה בתוך שנה מיום התחילה את החברים הראשונים במועצה.

שמרית שקד: כלומר, השר היה צריך למנות את המועצה הראשונה עד ליום 1 בינואר 2005.

שמרית שקד: השאלה אם ראוי לדחות את הבחירות למועד מאוחר עוד יותר.

אייל זליכה: תחמנו עצמנו למועד שמותיר אותנו בסד זמנים לא נוח יחסית.

אייל זליכה: כדי להשלים את כל מסד הנתונים הנדרש לצורך עריכת הבחירות אנחנו במועצת הצמחים מעריכים שנדרש פרק זמן של כחודשיים עד שלושה חודשים.

אתי בנדלר: מה הוא מסד הנתונים?

אייל זליכה: כך למשל אנחנו צריכים לדעת ברזולוציה פר מגדל מה ההיטל שהושת על כל מגדל בשנת 2005.

אייל זליכה: לאחר מכן התקנות עצמן קובעות פרק זמן של 100 יום מרגע שהמנהל נותן את הרשימה לוועדת הבחירות ועד עריכת הבחירות.

אייל זליכה: אם נוסיף אותם 100 ימים ל-3 חודשים אנחנו מגיעים פחות או יותר לסוף חודש ספטמבר, ואז יש חגים.

אייל זליכה: היו"ר אמנון כהן: מי קבע פרק זמן של 100 ימים?

אייל זליכה: זה נקבע בחוק?

אייל זליכה: זה כתוב בתקנות, ותיכף נגיע לזה.

אמנון כהן: למה 100 ימים ולא 50 ימים?

אייל זליכה: יש צורך לאפשר לערער ולהגיש רשימות מועמדים וכיוצא בזה.

אמנון כהן: זו רפורמה ולא צריך לעשות מחטף.

אמנון כהן: תן להם זמן לקיים בחירות בצורה מכובדת, כדי שאם מישהו מרגיש מקופח יוכל להעיר ולהגיד שנעשה לו עוול.

יוסף בלייר: הרפורמה הזאת היא כבר בת שנתיים וחצי בערך.

אמנון כהן: אם אתה רוצה, נקדים את זה.

אמנון כהן: אני חושש שזה ייעשה בחאפ-לאפ ואז יוגשו עתירות לבג"ץ.

חיים חדד: תוקף התקנות הראשונות של המועצה הסתיים ב-31 בדצמבר 2005.

חיים חדד: השר הקודם ניסה פעמיים להעביר אותן בכנסת, אולם הכנסת סירבה להאריך את התקנות, כי רצו להיכנס לבחירות מהר ככל האפשר.

חיים חדד: אתמול כאשר הגענו להסכמות לא ירדנו לדקדוקים של התקנות בשל סיבה אחת ויחידה, כי רצינו שהבחירות יתקיימו מהר ככל האפשר, כי המצב שנוצר היום במועצה באין נציגות נבחרת לא בריא לאף אחד.

חיים חדד: ככל שנקדים, ייטב.

אמנון כהן: הוא אומר שטכנית יש בעיה.

חיים פלץ: המועד המדויק ייקבע על-ידי ועדת הבחירות.

אמנון כהן: אם נאשר את התקנות היום, מרגע זה מתחיל התהליך.

אמנון כהן: אם לא נאשר את התקנות אז גם ב-31 באוקטובר לא יהיו בחירות.

אמנון כהן: אז תנו לי להתקדם בתקנות.

אייל זליכה: הכוונה לקיים את הבחירות מוקדם ככל האפשר.

אמנון כהן: מה ההיטל הזה?

חיים חדד: כל זה כסף שלנו, שלא המדינה נותנת.

אמנון כהן: אני מבין, אבל על-פי גודל ההיטל רוצים לקבוע את כוחו האלקטורלי של המגדל.

יוסי ישי: כך קובעים את המשקל הסגולי.

אמנון כהן: מי שיש לו יותר כסף יקנה יותר קולות.

יוסי ישי: אבל נקבע גם 40%-60%.

יוסף בלייר: זה לא מי שיש לו יותר כסף, אלא מי שמשווק יותר.

אתי בנדלר: ברור שאי אפשר להטיל היטל אחיד על כל המגדלים.

אמנון כהן: אני מבקש שתסבירו את זה.

אמנון כהן: חנה פרנקל: הנוסחה קצת מורכבת.

יוסי ישי: זה במקום להגיד 40%-60%, זה הכול.

אסף מאיר: האמן לי, למדתי מתמטיקה אבל לא הבנתי את זה.

אסף מאיר: לא משנה.

אתי בנדלר: עו"ד פרנקל הסבירה לי את זה תוך שתי שניות.

אייל זליכה: זה יותר אלגנטי מבחינת הניסוח.

אסף מאיר: ההערה שלי לא היתה לעניין ה-40%-60%.

אסף מאיר: את זה אני אבין, אני בטוח שמר חיים פלץ יסביר לי.

אסף מאיר: ההערה שלי היתה לעניין ההבדל בין ה-40%-60% ובין 100%.

חנה פרנקל: בתקנה 9 מדובר על חלוקת נציגי המגדלים במועצה ואנחנו רוצים להציע תיקון קטן.

חנה פרנקל: יש 4 ענפים והחוק קובע שהחלוקה הפנימית של נציגי המגדלים תהיה על-פי הכוח הכלכלי שלהם.

חנה פרנקל: בתקנות קבענו שוועדת הבחירות תקבע לפי הפרמטרים שקבע החוק את אותה חלוקה.

חנה פרנקל: זה לא נכון, זה לא תפקידה, אלא תפקיד המועצה.

חנה פרנקל: הרי גם בהמשך על כל הנתונים אחראית המועצה.

חנה פרנקל: אנחנו מציעים למחוק את המילים "ועדת הבחירות תחשב את החלק היחסי" ובמקומן יבוא: "המנהל ימסור לוועדת הבחירות לא יאוחר מהיום המאה שלפני יום הבחירות, את החלק היחסי של כל ענף ...".

חנה פרנקל: אתי בנדלר: "נתונים בדבר החלק היחסי ...".

יוסף בלייר: היכן יעמדו הנתונים לבדיקה?

אברהם הראובני: יש לי הערה על תקנה 8.

אברהם הראובני: בתקנת משנה 8(ב) מדובר על מגדל שמונה על-ידי המגזר השיתופי.

אברהם הראובני: יש כאן גם הגדרה של מי שלא נמנה על המגזר השיתופי, אך הוא לא מוזכר בכלל בתקנה 8.

אברהם הראובני: אולי הכוונה שהוא נכלל בתקנת משנה 8(א)?

יוסי ישי: התשובה פשוטה מאוד.

יוסי ישי: במגזר השיתופי, בקיבוץ למשל, זה לא אדם אחד אלא 100 אנשים, אבל מגיע להם קול אחד.

יוסי ישי: הקיבוץ צריך להחליט מי מייצג אותו.

יוסי ישי: זה הכול.

אברהם הראובני: התקנות הללו מבוססות על התקנות של מועצת הפירות, על-פיהן נבחרו שולחנות המגדלים.

אמנון כהן: מה לא מתאים?

אברהם הראובני: הבעיה היא לא בפירוט המחוזות, אלא כאשר חוקקו את התקנות של ענף הפירות טענתי שהתאחדות האיכרים – ואני מייצג את התאחדות האיכרים – מהווה כ-25% מענף הפירות, אבל הם מפוזרים ממטולה ועד אילת.

אברהם הראובני: אם יצטרכו להיבחר, לא ייבחרו בשום מקום, על אף שזה גוף חי וקיים שיש לו ייחודיות משלו.

אברהם הראובני: אז קם עורך-דין, איש המפד"ל, שהיה סגן שר החוץ בזמנו, ואמר: יש את מושג "זכות המיעוט".

אברהם הראובני: לפיכך, אם תסתכלו היטב, בתקנות של מועצת הפירות מופיעה התאחדות האיכרים כגוף שיכול לבחור לעצמו.

אברהם הראובני: אם אני לוקח למשל את מחוז הגליל והגולן, רובו הגדול קיבוצים.

אברהם הראובני: מחר בבוקר הם עשויים להחליט לבחור רק את הנציגים שלהם וכל היתר יישארו בחוץ, ובאותו מחוז יש לנו ריכוז גדול מאוד של מושבות שיכול להיעלם.

אברהם הראובני: לכן אני מבקש, כפי שהיה בתקנות ענף הפירות, בשל זכות המיעוט מגיע שלהתאחדות האיכרים תהיה נציגות מסודרת כלשהי.

אייל זליכה: לעניין שאתה נדרש אליו יש פתרון בהמשך ותיכף אבהיר כיצד זכות המיעוט מובטחת.

אייל זליכה: אשר לשאלתך, הבחירות ארציות ולא מחוזיות.

אייל זליכה: בכוונה נמנענו מליפול לפח הזה.

אייל זליכה: אלה בחירות ארציות.

אברהם הראובני: בדיוק לכן אני אומר את זה.

אמנון כהן: מה אתה מציע?

אברהם הראובני: אני מבקש שבין המחוזות יהיה גם מחוז שנקרא "התאחדות האיכרים", ויש לו הגדרה מדויקת.

אתי בנדלר: מה זה ייתן?

אברהם הראובני: זה יבטיח נציגות להתאחדות האיכרים.

אתי בנדלר: זה לא קשור לנציגות בכלל.

אברהם הראובני: אם מחוז הבחירה הוא גליל-גולן, שם ייבחרו הנציגים של ענף הפירות, הם יבחרו בדיוק באופן שאמרתי דווקא את נציגי הקיבוצים.

יוסי ישי: נפלה כאן אי-הבנה.

יוסי ישי: לצערי חברי כנראה לא קרא את התקנות לפני הישיבה.

יוסי ישי: הבחירות הן בכלל ארציות.

יוסי ישי: הפירוט המופיע כאן הוא של 6 משרדים בהם יתקיימו הבחירות, זה הכול.

יוסי ישי: אלה מחוזות גיאוגרפיים.

יוסי ישי: זה טכני לחלוטין.

אמנון כהן: הוא אומר שהתאחדות האיכרים לא באה לידי ביטוי.

אמנון כהן: קודם כול, בגלל שלא ראית את התקנות לפני הישיבה ולא שותפת יש לך זכות דיבור כל אימת שתרצה.

אמנון כהן: דבר שני, אני מבהיר שלא יעבור כאן

אמנון כהן: שום דבר מבלי שתבין אותו עד הסוף לעומק.

אמנון כהן: דבר שלישי, למרות שהבחירות קרבות אין מחטפים בוועדה הזאת.

אמנון כהן: אברהם הראובני: אני מבקש רק דבר אחד, לכתוב את המילה "קלפי".

אמנון כהן: אם הכוונה למקום הבחירות במחוזות זה בסדר.

יוסי ישי: הבחירות הן ארציות ולא אזוריות.

יוסי ישי: אין חלוקה לאזורים ואין בחירות בתוך אזורים.

יוסי ישי: המחוזות שמופיעים בתקנה 10 הם משרדים מחוזיים של משרד החקלאות שבהם תמוקם הקלפי.

דניאל אברהם: לגבי בחירת נציג לוועדה, למשל מענף הפרחים – הוועדה הענפית היום לא מייצגת.

אייל זליכה: יש לכך התייחסות מפורשת בהוראות המעבר.

חיים חדד: כתוב "המנהל ימסור לוועדת הבחירות".

חיים חדד: אני מציע לכתוב: "המנהל, באישור המועצה".

חיים חדד: אנחנו מבקשים שהמנהל יקבל אישור המועצה לפני שהוא מוסר את רשימת המגדלים.

חיים חדד: אותו סייג אנחנו מבקשים להכניס גם בתקנה 9.

חיים חדד: המועצה היא הפורום המורחב.

אתי בנדלר: לאיזה צורך?

אייל זליכה: האחריות מוטלת לפתחו של המנהל.

חיים חדד: מדובר כאן על הגשת רשימת הבוחרים, אך למועצה, הגוף המנהל או הדירקטוריון של המועצה, אין שום מילה בעניין זה.

אתי בנדלר: לאיזה צורך נדרש אישור המועצה?

חיים חדד: כדי שכל נציג בענף שלו יראה שהאינטרסים נשמרים.

אייל זליכה: זה עניין טכני.

אייל זליכה: אם למגדלים מסוימים יהיו סייגים והערות, מדוע הם לא נכללו או מדוע אחרים נכללו, יש ערעור.

חיים חדד: אבל בשביל זה הדירקטוריון צריך לקבוע, זה צריך לעבור דרך הדירקטוריון.

חיים חדד: למה זה יהיה בסמכות המנהל בלבד?

אייל זליכה: אתה מצפה שהדירקטוריון יישב ויתעמק ברשימות?

יוסף בלייר: מי יתעמק?

יוסף בלייר: המנהל בעצמו?

יוסף בלייר: הוא יעבור על שמות 20,000 אנשים?

יוסף בלייר: אייל זליכה: כן, כי זאת האחריות שלו.

חיים חדד: המנהל צריך לשאוב סמכותו מתוך הדירקטוריון.

חיים חדד: אין לו סמכות אישית משלו.

חנה פרנקל: מר חיים חדד, אתה צודק.

חנה פרנקל: זה לא טכני, אלא מהותי, אבל לא צריך לכתוב את זה.

חנה פרנקל: מנהל שיפעל בניגוד לעמדת החברה או המועצה – זה יעיד על בעיה במישור אחר.

חיים חדד: דווקא בתוך המועצה ראינו שהמנהל פועל בניגוד לדעת המועצה.

חיים חדד: אנחנו למודי ניסיון ולכן נזהרים.

אתי בנדלר: אל"ף, זה עניין מאוד טכני ואני לא יודעת אם זה ראוי.

אתי בנדלר: בי"ת, אני לא יודעת אם זה מתיישב עם תפקידי המועצה כפי שנקבעו בחוק, וזה בדיוק מה שאני בודקת כרגע.

אתי בנדלר: אני בודקת מה הם תפקידי המועצה.

אתי בנדלר: אני לא רואה שיכול להיות משקל כלשהו למועצה בקביעת רשימת מגדלים.

חיים חדד: מי קובע את רשימת המגדלים?

אתי בנדלר: זה נתון טכני שאמור להיות בידיעת המנהל, וכאמור אם הוא טועה יש הליך של ערר.

אייל זליכה: הרי התקנות מגדירות בדיוק מי הוא מגדל בעל זכות בחירה, אין כאן שיקול דעת.

אתי בנדלר: לדעתי אין צורך באישור המועצה.

אתי בנדלר: אל"ף, זה לא נכון, ובי"ת, לא מתיישב עם לשון החוק.

יוסף בלייר: התלונה תהיה כנגד המנהל?

דניאל אברהם: בעניין הזה אני מתנגד לסמכות של דירקטורים.

דניאל אברהם: אני מתנגד שהנהלת המועצה תחליט מי בעל זכות בחירה, כי דירקטורים יכולים להכשיר גם את אלה שאינם עוסקים בחקלאות, להגיד: הוא כשר לעניין.

דניאל אברהם: מכיוון שנקבע שכל חקלאי יוכל להצביע בבחירות אז אם המועצה או המנהל יפיצו רשימה שאינה נכונה כל אחד יוכל לערער עליה.

דניאל אברהם: אם מחר יגידו לי שאני לא חקלאי, אוכל לערער.

דניאל אברהם: מה פתאום שיהיה מנהל שיחליט?

דניאל אברהם: חד וחלק.

דניאל אברהם: חיים חדד: הסעיף הזה עקרוני והוכנס כאן שינוי עכשיו (בתקנה 9).

דניאל אברהם: אם אין שינוי, אנחנו מסכימים.

דניאל אברהם: תקנה 12 היא ההמשך, הם שאבו את זה מתקנה 9.

יוסף בלייר: בתקנה 9 הכתיבו עכשיו שינוי.

יוסף בלייר: בינתיים התכתבנו בינינו וניסינו לבדוק האם אנחנו מסכימים.

יוסף בלייר: לנוסח שכרגע מנסים להעביר אנחנו לא מסכימים.

יוסף בלייר: מצדי שמשרד החקלאות יקבע את רשימת הבוחרים.

קריאה: אני מכיר כאלה שהם לא חקלאים שרשומים כחקלאים.

קריאה: זה לא מקובל עלי.

אייל זליכה: מסד הנתונים הרי נמצא במועצה.

אייל זליכה: הוא לא נמצא במשרד החקלאות.

חנה פרנקל: אנחנו מדברים על מסד נתונים בשני עניינים: 1) הנתונים על המגדל, מי זה מגדל ומה חלקו היחסי, 2) נתונים על המשקל הסגולי של הענף.

חנה פרנקל: אלה נתוני מפתח בשביל התקנות.

חנה פרנקל: גם אם המנהל מגיש את הנתונים, לא הוא קובע.

חנה פרנקל: החוק קבע איך קובעים את החלוקה של ארבעת הענפים, והחוק קבע מי הוא מגדל.

חנה פרנקל: כל מי שזה יוטל עליו יקבל את האחריות, אך הקריטריונים נקבעו על-ידי החוק.

חנה פרנקל: מי הגוף הטבעי שיביא את הנתונים?

חנה פרנקל: בוודאי לא משרד החקלאות.

אמנון כהן: הוא לא הציע שזה יהיה משרד החקלאות.

חנה פרנקל: הגוף הטבעי הוא המועצה.

חנה פרנקל: מי במועצה יכול לתת את הנתונים הללו?

אמנון כהן: הם רוצים שאת הנתונים ייתן המנהל, אבל שהרשימות יעברו תחת עינם.

דניאל אברהם: אני מתנגד שזה יעבור תחת עינם.

דניאל אברהם: ההנהלה הזמנית היום לא מקובלת עלי, היא חצי מאפיה.

דניאל אברהם: אני אומר לך את זה במלוא מובן המילה.

אמנון כהן: אני לא יודע מה זה מאפיה.

דניאל אברהם: מושחתים.

דניאל אברהם: תן לי לומר מילה אחת.

דניאל אברהם: היו"ר אמנון כהן: אבל היא באמצע זכות דיבור.

חנה פרנקל: למה לא נדרש אישור מועצה?

חנה פרנקל: כי לדירקטוריון מגיעות החלטות מדיניות, וכאן זה מידע מקצועי.

לאה ורון: אולי ניתן לכתוב: "בידיעת המועצה", ואז המנהל, שבמילא כפוף למועצה, יעביר את הרשימות לידיעתם.

חנה פרנקל: זה אל"ף-בי"ת של עבודת מועצה ומנהל מועצה.

לאה ורון: הם ירגישו נוח יותר אם גם המועצה תקבל את הדפים.

חיים חדד: אנחנו רוצים שיהיו בחירות.

חיים חדד: לפני שבוע כשהיינו בדיון במועצה אמרו לנו שאין נתונים במועצה בכלל.

חיים חדד: אנחנו נזהרים.

חיים חדד: פשוט עברנו 2-3 שנים קשות מאוד.

חיים חדד: אנחנו רוצים שהנציגים הנבחרים שלנו יראו שהחומר שעובר תקין.

חיים חדד: מה כל-כך מסובך בזה?

דניאל אברהם: מי שפעל לביטול המועצה בשתי הצעות חוק זה אני.

דניאל אברהם: פעם אחת בתביעה לבטל את מועצת הפרחים, והיתה לנו תמיכה גדולה גם מהמפלגה שלך, ופעם שנייה בתביעה לבטל את כל המועצות.

דניאל אברהם: בעקבות פגישתי עם מר חיים פלץ כמנהל שיניתי דעתי ואני מוכן לתת צ'אנס למועצה.

דניאל אברהם: למרות שפעלתי לבטל את המועצה, הגיע מר חיים פלץ שהראה לי כושר מנהיגות וצמצם את המועצה ב-40 עובדים תוך חודש ימים, לכן אני מאמין שהמנהל מקצועי ואתן לו צ'אנס.

לאה ורון: אני מציעה לכתוב: "בידיעת המועצה".

חנה פרנקל: בתקנה 9 ובתקנה 12 זה יהיה "בידיעת המועצה".

אתי בנדלר: הוא יביא לידיעת המועצה את הנתונים.

חנה פרנקל: נאמר: "טרם הודעתו, יעביר העתק מהודעתו להנהלת המועצה".

חנה פרנקל: יאיר קפלן: אני מייצג את ענף הפירות, ואת מגדלי האפרסמון, קבוצה גדולה מאוד של מגדלים.

חנה פרנקל: אני חושש שהסיטו את הדיון לאיזו פינה צדדית ומתווכחים עליה.

חנה פרנקל: האם כבודו שאל אם נחוצה בכלל מועצה?

קריאה: לא זה הדיון.

יאיר קפלן: אני יודע שלא זה הדיון אבל אני מבקש לשים את זה על השולחן, ואולי ידונו בזה בפעם אחרת.

יאיר קפלן: זה כבר היה כאן בדיון לפני 3 חודשים ואז אמרו שאין להאריך את חיי המועצה.

יאיר קפלן: דבר נוסף, כאשר עושים תקנה לחוק אפשר לראות כיצד ליישם בפועל כל נושא תיאורטי.

יאיר קפלן: עשוי להיות מקרה שהנבחרים להנהלת המועצה יהיו אנשים ש-1% מהכנסתם מחקלאות ו-99% מהבורסה או מדברים אחרים והם ייצגו את חקלאי ישראל.

יאיר קפלן: זה עשוי לקרות, בגלל שנקבע שהשיקול לא כלכלי ונקבעה נוסחה כלשהי הן אישית והן על-פי היטלים.

יאיר קפלן: כבר כמה חודשים אני מבקש לקבל מהמועצה מאזנים מאושרים וחתומים של השנתיים האחרונות (2003-2004), ולא קיבלתי.

יאיר קפלן: ענף הפירות היה מורכב משולחנות מגדלים, על טהרת הכלכליוּת.

יאיר קפלן: אפשר לקבוע יחסי כוחות לפי היטלים בפועל, שזה כסף, או לפי דונמים.

יאיר קפלן: לפי דעתי אלה שני הקריטריונים היחידים שיכולים לתת פתרון.

יאיר קפלן: זה לא מין ועד מושב או ועד קיבוץ או כל הכנסת.

יאיר קפלן: פירות, ירקות, פרחים והדרים זה נושא כלכלי טהור.

יאיר קפלן: אם מגדלי הירקות לא רוצים את זה, שיעשו מה שהם רוצים.

יאיר קפלן: בפירות 80% מיושבי-ראש המגדלים החליטו בצורה כזאת, ללכת לפי דונמים.

אברהם הראובני: לא רק 80% אלא כולם, 100%.

יאיר קפלן: ענף האפרסמון, שאני מייצג אותו, גובה כבר 10 שנים לפי דונמים.

חיים פלץ: אבל זה לא נושא הדיון.

יאיר קפלן: לעניות דעתי, ההצבעה צריכה להיות רק על-פי היבט כלכלי ולא דבר אחר.

אמנון כהן: בתקנה 12 אנחנו מוסיפים ש"המנהל ימסור העתק מהודעתו למועצה", ומתקנים באופן דומה גם את תקנה 9.

אמנון כהן: יש למישהו הערה לתקנות 13 ו-14?

יאיר קפלן: כלומר, השרים יקבעו את הרכב המועצה?

חנה פרנקל: כאן הם מודיעים.

חנה פרנקל: החוק קבע שהם יקבעו את המספר.

אתי בנדלר: הכוונה לא להרכב, אלא למספר חברי המועצה.

אמנון כהן: יש למישהו הערות?

יאיר קפלן: מגדל שיש לו גידולים בכל 6 המחוזות יכול לרכז הכול במקום אחד?

יאיר קפלן: קריאות: כן.

אמנון כהן: יש למישהו הערות עד כאן?

אמנון כהן: אין.

דניאל אברהם: ביום הבחירות אנחנו נקבל תשלום?

אתי בנדלר: קודם שהוא יסביר את כל התקנה, כי זו היתה התקנה הכי בעייתית, אדוני היושב-ראש.

אתי בנדלר: בנוסח הקודם סברנו שתקנה 34 לא שמרה על חשאיות הבחירות, ועכשיו יש נוסח חדש בו אנו מבקשים להוסיף עוד תיקון קטן, אבל אני מציעה שקודם כול הוא יגמור לקרוא את התקנה.

אייל זליכה: זה תשובה להערה שנאמרה קודם על הבטחת יצוג המיעוט.

אמנון כהן: מה היו התיקונים?

חנה פרנקל: מכיוון שאמרנו שהקביעה של מספר הקולות שיש לכל מגדל נותנת ביטוי גם להיבט הכלכלי, לכן לאדם יכול להיות יותר מקול אחד.

חנה פרנקל: השאלה איך נבטיח לתת ביטוי בתהליך הבחירה לאדם שיש לו חלק יחסי גדול יותר, בגלל ההיטלים, מבלי לפגוע בחשאיות.

חנה פרנקל: אני מדברת על תקנת משנה 34(ב), שהיא המפתח, היתר יותר טכני.

חנה פרנקל: כל אדם מקבל מספר טפסים ומספר מעטפות שמשקפים את הכוח שלו.

אמנון כהן: כלומר, לא מעטפה אחת שעליה כתוב מספר הקולות, אלא מספר מעטפות שכל אחת מהן משמעה קול אחד.

חנה פרנקל: אדם שיש לו 30 קולות, לדוגמה, יקבל 30 טפסים ו-30 מעטפות, ואדם שיש לו 40 קולות יקבל 40.

חנה פרנקל: למה לא כתבנו מספר מדויק?

חנה פרנקל: הוא לא מקבל מספר טפסים בדיוק כמספר הקולות, כי אולי למישהו יש מאות קולות, לכן אמרנו שזה ישקף.

חנה פרנקל: לוועדת הבחירות יהיה חופש לקבוע שלטופס מסוים יש משקל של 10 קולות.

חיים פלץ: כמו שטרות כסף, יש שטר של 10 ושטר של 100.

חיים פלץ: על הטופס יהיה כתוב: 100 קולות.

חנה פרנקל: נניח שלמר יוסטה בלייר יש 100 קולות ולי יש 2 קולות.

חנה פרנקל: דרך אחת, שהוא יקבל 100 טפסים עם 100 מעטפות ואני אקבל שתי מעטפות , אבל זה לא הגיוני.

חנה פרנקל: אנחנו אומרים: הוא יקבל מספר טפסים.

אתי בנדלר: כיוון שנקבע בנוסח שמספר המעטפות והפתקים צריך להיות תואם, אבל לאו דווקא כמספר הקולות, רצינו לוודא שאם יש שני מגדלים גדולים מאוד שיש להם 102 קולות לצורך העניין, ויש רק שניים כאלה בארץ, אם הם יתנו פתק ששווה 100 קולות הרי כולם יידעו במי בחרו וזה עלול שוב לפגוע בחשאיות הבחירות.

אתי בנדלר: לכן אני רוצה להוסיף כאן מעין קו מנחה (guideline) לוועדת הבחירות שמכינה את הפתקים.

אתי בנדלר: בסוף תקנת משנה (ב) ייאמר: "ובלבד שבקביעת מספר המעטפות והפתקים התואמים את מספר הקולות כאמור לא יהיה כדי לפגוע בדרך כלשהי בחשאיות הבחירות".

אתי בנדלר: יוסף (יוסטה) בלייר: דיברנו עם החבר'ה שיש להם 100 קולות, הם לא מתביישים להגיד במי הם בוחרים.

אמנון כהן: אישרנו את התקנה והסמכנו את היועצת המשפטית של הוועדה לעבור על הנוסח הסופי.

יוסף בלייר: למה פרסום התוצאות רק אחרי 14 יום?

אייל זליכה: "לא יאוחר מ-14 ימים".

יוסף בלייר: צריך לומר "לא יאוחר מ-7 ימים".

חיים פלץ: "7 ימים" זה בסדר.

אמנון כהן: אם זה מקובל על כולם, מקובל גם עליי.

אמנון כהן: אנחנו מאשרים את כל פרק ג' – תקנות 6-36 – עם התיקונים שהוכנסו בתקנות 9, 12, 34(ב) ו-36(ד).

אתי בנדלר: תוך כמה זמן צריכים לפרסם את ההודעה לפי 36(ו)?

אתי בנדלר: לכאורה אפשר את ההודעה לפי 36(ו) לפרסם אחרי חצי שנה, ואז תוך שלושים ימים.

אתי בנדלר: סליחה, זה 7 ימים ואחר-כך 30 ימים.

יוסף בלייר: בענף הלול היו בחירות ועד היום השרים לא מינו את נציגיהם במועצה ולמעשה המועצה לא עובדת כחוק, ואין הגבלה.

יוסף בלייר: זה נמשך כבר חודשים רבים.

יוסף בלייר: וגם כאן אין הגבלה.

חנה פרנקל: קודם כול, יש הגבלה לשלושים ימים.

חנה פרנקל: דבר שני, הבחירות בענף הלול מתעכבות בגלל הנחיית היועץ המשפטי לממשלה שבתקופת הבחירות ועדת הבחירות לא תתכנס.

יוסף בלייר: זה היה עוד לפני תקופת הבחירות.

דניאל אברהם: לא מקובלת עלי ההנהלה הזמנית כאן.

חיים פלץ: אתה רוצה לומר "שימנה המנהל"?

דניאל אברהם: זה עדיף, מקובל עלי "המנהל".

דניאל אברהם: לא מקובל עלי שתמנה ההנהלה הזמנית.

דניאל אברהם: אני מוכן לקבל את ההצעה של מר חיים פלץ, שהמנהל ימנה.

אמנון כהן: אתם מוכנים?

חנה פרנקל: לא, אני מתנגדת.

חנה פרנקל: זה לא תפקיד טבעי למנהל.

חנה פרנקל: זה עניין ייצוגי ומנהל הוא איש ביצוע.

יוסי ישי: אני מצדד ביועצת המשפטית שלי.

אמנון כהן: אנחנו מאשרים את פרק ד' – תקנות 37-42 – ללא תיקונים.

אמנון כהן: נעבור לתוספת.

אתי בנדלר: התוספת זה טפסים.

אתי בנדלר: אני מציעה שכולם יעיינו בהם כעת במשך 2 דקות ואם יש הערות, יעירו.

אמנון כהן: שר החקלאות ופיתוח הכפר מר זאב בוים יצטרך לחתום על התקנות האלה.

אמנון כהן: יש הערות לטפסים?

אמנון כהן: קריאה: אין הערות לטפסים.

אברהם הראובני: יש לי שתי הערות.

אברהם הראובני: העליתי קודם את נושא התאחדות האיכרים.

אברהם הראובני: החלטתי לא לדבר לאורך כל הדיון ולחכות עד הסוף.

אברהם הראובני: לא קיבלתי תשובה.

אברהם הראובני: במבנה שמוצג כאן התאחדות האיכרים עלולה להיעלם, על אף שאנחנו מהווים 25% לפחות בענף הפירות, וזה לא עולה על דעתי.

אברהם הראובני: אני נדהם גם מנושא אחר.

אברהם הראובני: הבחירות לשולחנות המגדלים הן ארציות ורוחביות.

אברהם הראובני: בענף הפירות למשל – ואני יכול לתת דוגמה כי בעיניי זה עבד יוצא מן הכלל – אמרו: בגידול מסוים, למשל בגידול תפוחים, אזור הצפון מהווה 80%, אז 80% מנציגי התפוח ייבחרו על-ידי אזור הצפון ו-20% ייבחרו על-ידי אזור המרכז ואזור הדרום.

אברהם הראובני: כאן זה הולך באופן רוחבי מלא.

אברהם הראובני: זה נראה לי פשוט לא נכון, ולא יעבוד.

אברהם הראובני: זה יהיה לא טוב.

חיים חדד: מה אתה רוצה שיהיה?

אברהם הראובני: אני רוצה שייבחן כל גידול, כל מין פרי או מין ירק, מה אזורי הגידול שלו, ולפי זה יחולק מספר הנציגים והאזורים יבחרו את הנציגים שלהם.

מאיר יפרח: יש תבלינים ויש עגבניות ויש פלפל ו- - -

יוסי ישי: התקנות לא מבחינות בין סקטורים, בין מגדלים, בין אזורים, בין סוגים מעבר לרמת הענפים.

יוסי ישי: הבחירות אישיות.

יוסי ישי: כדי להבטיח את הרקע ההתיישבותי מעבר למשקל הסגולי נקבעו היחסים 40%-60%.

יוסי ישי: בכל ניסיון לעשות חלוקת משנה נקבל מטריצה רב-ממדית: תבלינים, אגסים וכן הלאה.

יוסי ישי: זה לא ניתן, לא הגיוני.

יוסי ישי: החלוקה כפי שקבענו כאן נותנת סיכוי לכל אחד.

יוסי ישי: אם באזור הצפון מתרכזים הפירות אני מניח שגם התוצאה תשקף את ענף הפירות באזור הצפון.

אמנון כהן: האיכרים האלה יוכלו להשתלב שם?

יוסי ישי: בוודאי.

אמנון כהן: לא פוסלים אף אחד.

יוסי ישי: כל אחד מן האיכרים יוכל להשתלב.

יוסי ישי: גם המושבניקים הם איכרים.

יוסי ישי: אין שום משמעות לאגודה.

יוסי ישי: כל משק משפחתי הוא איכר, אין שום הבחנה בין איכר זה ואיכר אחר.

יוסי ישי: המשק השיתופי שונה במקצת ולכן יש הוראה מיוחדת הקובעת שהקיבוץ יבחר לו איכר משלו.

יוסי ישי: לכן אין שום סיבה ושום היגיון לעשות חלוקה נוספת.

יוסי ישי: יאיר קפלן: גם היום זה מורכב מאותו מאגר נציגויות, וראה זה פלא, בחלק התקציב שניתן על-ידי המגדלים – הם החליטו, אבל מרבית תקציב ממשלת ישראל למו"פ הולך לפי הצבעות, כלומר לפי רוב, לפי סקטורים.

יוסי ישי: כך זה נמשך במשך עשרות שנים.

יוסי ישי: אני מלווה את הנושא הזה כבר המון שנים ומכיר אותו היטב.

יוסי ישי: כאשר מגיע לצפון – מקבל הצפון, אבל כאשר אזור המרכז רוצה הוא לא מקבל.

יוסי ישי: חד וחלק, יש כאן נושא סקטוריאלי שאי אפשר להתעלם ממנו.

אמנון כהן: לדעתך עדיף שלא תפעל המועצה הזאת?

יאיר קפלן: כך אמרתי, אבל לא פה, כי לכל דבר צריכה להיות הצדקה כלשהי.

יאיר קפלן: שאלתי את ידידי מר חיים פלץ – הוא הפך להיות ידידי כי מייד כשנכנס לתפקידו נפגש אתי וישבנו 3 שעות בלילה אחד.

יאיר קפלן: אמרתי לו: תגיד לי מה הסיבות לקיום המועצה.

יאיר קפלן: אם צריך אותה, בבקשה.

יאיר קפלן: כשהיו מכסות, כשהיה תכנון, היתה הצדקה.

יאיר קפלן: כעת אין מכסות, אין תכנון, אין תמיכה – מה עושה המועצה?

יאיר קפלן: זה מעלה סימן שאלה.

אמנון כהן: שמענו את כל ההערות.

אמנון כהן: מר יוסי ישי, תזמין אותם לשיחה על כוס קפה, לא ל-3 שעות אבל לחצי שעה, תראה אם אתה יכול להבהיר, כדי שירגישו שהם משולבים, או אולי תתן העדפה כלשהי לאיכרים.

אמנון כהן: אני לא יודע איך אתה עושה את זה, אבל אני רוצה שתהיה תחושה טובה שאף אחד לא עושה כאן משהו שלא מקובל על אחרים.

יוסי ישי: אני בטוח שתוצאות הבחירות ירגיעו את כולם לגמרי.

אחמד יאסין: אני נציג ארגון החקלאים הערבים בישראל.

אחמד יאסין: נדמה לי שבבחירות למועצה הסקטור שלנו של המגדלים הערבים יוצא מקופח.

אחמד יאסין: אני מבקש תוספת לתקנה 7(ב).

אחמד יאסין: אם כתוצאה מהבחירות לא יהיה לנו ייצוג - - -

אמנון כהן: למה לדעתך לא יהיה לכם ייצוג?

אחמד יאסין: אי אפשר להבטיח.

אחמד יאסין: יחידת הגידול במגזר הערבי בדרך כלל קטנה מאוד, יש הרבה מגדלים קטנים.

אמנון כהן: התרשמתי שדווקא לחקלאים הקטנים יהיה ייצוג.

אחמד יאסין: אני מבקש להוסיף הערה, שבמקרה ולא יהיה ייצוג הולם יהיה כיסא משוריין לארגון החקלאים הערבים.

אחמד יאסין: היו"ר אמנון כהן: אין שריוּן לאף אחד.

אחמד יאסין: מנכ"ל משרד החקלאות הסביר את זה, לכן לא ראיתי שיש פה קיפוח.

יוסי ישי: ההיפך הוא הנכון.

יוסי ישי: בגלל ש-40% מהכוח האלקטורלי מחולק פר פרסונה, בן מיעוטים שמחזיק 5 דונם ומישהו אחר שמחזיק 250 דונם, ב-40% יש להם אותו משקל.

יוסי ישי: המשמעות, שלבני המיעוטים יהיה יותר כוח באופן יחסי.

אתי בנדלר: אני רוצה לומר לך שדווקא משרד האוצר, כפי שנאמר כאן, רצה שכוח הבחירה יהיה רק בהתאם למשקל הכלכלי ואנחנו לא הסכמנו לכך.

אחמד יאסין: שמעתי את דבריו של מר יוסי ישי, אבל לא שוכנעתי שזאת אכן תהיה התוצאה.

יוסי ישי: אני מתחייב להסביר לו את זה.

אחמד יאסין: אני מבקש שתיקבע יחידת גידול או כמות מסוימת, שאני אדע שעד כאן אני מיוצג.

אחמד יאסין: אני מבקש שתיקבע כאן מכסה מסוימת, משהו שמחייב אותי, קו גבול, שאני אדע: כאן אני מיוצג, שם אני לא מיוצג.

אמנון כהן: להיפך, בכך רק תגרום נזק.

אמנון כהן: אסביר לך את זה לאחר הדיון.

אמנון כהן: אני שוכנעתי.

אמנון כהן: בשעה טובה ומוצלחת אנחנו מאשרים את תקנות מועצת הצמחים (ייצור ושיווק) (דרכי מינוי חברי המועצה וחברי ועדות ענפיות), התשס"ו-2006.

אמנון כהן: אנחנו מבקשים שתצאו לדרך.

אמנון כהן: אני מבקש ממר יוסי ישי לשבת עם נציג המגזר הערבי, להסביר לו ולשכנע אותו.

אמנון כהן: אני שוכנעתי שאין פגיעה.

אמנון כהן: להיפך, יהיה לכם ייצוג בכל המקומות.

אמנון כהן: אי אפשר לשריין אף אחד.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: הישיבה נעולה.