ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 333, 2006-03-01 10:35

יעקב ליצמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת כספים בנושא הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מספר 10), התשס"ה - 2005.

משה טרי: התיקון שמובא לכאן היום נעשה אחרי שעקבנו וראינו את ההתפתחויות בשוק הרבה שנים.

משה טרי: החוק הזה נדמה לי קיים עשר שנים ולא נעשה בו כמעט שום תיקון.

משה טרי: מה שאנחנו מנסים לעשות כאן זה חלק מהצעדים שלנו להביא לשכלול השוק, לטובת ציבור המשקיעים כמובן.

משה טרי: במה שמונח לפניכם יש שורה של הוראות שנועדו בעיקרן להסיר חסמים בפעילות הקרנות, לשפר את ההגנה על ציבור המשקיעים, לשפר את המידע שנמסר למשקיעים בעיתונות ובאינטרנט וכמובן והגברת התחרות.

משה טרי: התיקון הזה הוא תשתית שתסתיים בתקנות לכניסה של מוצרים פיננסיים שהשוק מחכה להם הרבה זמן, כמו money fund וכו'.

משה טרי: אני חושב שהדבר הזה נחוץ, חשוב והיה צריך להיעשות לפני הרבה זמן אבל טוב מאוחר מאשר אף פעם.

משה טרי: זה החוק שמונח כאן.

משה טרי: אנחנו כמובן קיימנו דיונים עם כל העולם, עם כל הנוגעים בדבר ומונח בפניכם עכשיו התוצר שאיתו צריך לצאת לדרך כמה שיותר מהר.

יעקב ליצמן: כולם מסכימים?

עודד גל: יש התנגדות בסעיף 49.

יעקב ליצמן: תזכיר את זה כשנגיע לסעיף הזה.

נחמה אורנשטיין: יש התנגדות לסעיף 18

יעקב ליצמן: גם את זה נעשה כשנגיע למקום, יש הערות למהות?

דודו לביא: סעיף 18(7) נמחק.

אפרת שחר: יש הערות לסעיף 33.

יעקב ליצמן: אני מציע שתקשיבו להקראה ובסעיפים הרלוונטיים שיש עליהם הערות תרימו את היד ואני אתן רשות דיבור.

הלית מגידו: הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 11), התשס"ו-2006

הלית מגידו: "אתר הפצה" – אתר אינטרנט של הרשות הפתוח לעיון הציבור, שבו מוצגים דוחות שהוגשו לרשות בידי מנהל קרן או נאמן";

הלית מגידו: (1) בהגדרה "בורסה", במקום "בורסה כמשמעותה בחוק ניירות ערך" יבוא "בורסה בישראל";

"בורסה" יבוא: ""בורסה בישראל" – בורסה כמשמעותה בחוק ניירות ערך;";

המשפט" יבוא: ""בנק בישראל" - כמשמעותו בחוק הבנקאות;

המשפט" יבוא: "בנק מחוץ לישראל" – תאגיד שהתאגד במדינת חוץ, ושמתקיימים לגביו שניים אלה:

המשפט" יבוא: (2) הוא קיבל אישור מידי מי שרשאי לתתו על פי דין במדינת החוץ לעסוק בפעילויות כאמור בפסקה (1), והוא נתון לפיקוחו של מי שמוסמך לענין זה באותה מדינה;";

חוץ" יבוא: ""עסקה מתואמת" – עסקה בנכס הנעשית בבורסה בישראל, ושתנאיה סוכמו מראש על ידי הצדדים לה;

ייחודית" יבוא: ""קרן ייחודית" – קרן סגורה שבהסכם הקרן נקבע כי תהיה קרן ייחודית;";

דודו לביא: כל השינויים הם טכניים במהותם.

הלית מגידו: תיקון סעיף 5- בסעיף 5(א) לחוק העיקרי, בפסקה (5) המילים "שאינה קרן ייחודית" - יימחקו.

הלית מגידו: תיקון סעיף 13 –

דודו לביא: זה תיקון שנכנס לאחרונה והתכלית שלו היא להסיר הגבלות שמוטלות על מנהל קרן בקשר להתקשרות עם מנהלי תיקים מחוץ לישראל לצורך ניהול תיק ההשקעות שלו.

הלית מגידו: תיקון סעיף 18 –

הלית מגידו: בפסקה (8) ברישה, במקום "בדבר" יבוא "המיועדים להבטיח".

הלית מגידו: כמו כן, מחקתם את תיקון סעיף 19.

הלית מגידו: תיקון סעיף 20 –

קטן יבוא: "(ב1) מספר חברי ועדת השקעות של מנהל קרן, המכהנים גם כחברי ועדת השקעות של חברת ניהול השקעות אחרת, לא יעלה על שני שליש ממספרם הכולל.

קטן יבוא: (ב2) חבר ועדת השקעות של מנהל קרן לא יכהן כחבר ועדת השקעות של יותר משתי חברות ניהול השקעות נוספות בעת אחת.

קטן יבוא: "

קטן יבוא: "(2) בלי לגרוע מהוראות סעיף 19(ג), מספרם של חברי ועדת ההשקעות הנוכחים בישיבה והמכהנים גם כחברי ועדת השקעות של חברת ניהול השקעות אחרת, לא יעלה על שני שליש מחברי ועדת ההשקעות הנוכחים באותה ישיבה.

קטן יבוא: " החלפת סעיף 22 – במקום סעיף 22 לחוק העיקרי יבוא: הגבלות על העסקה

קטן יבוא: (1) יחיד, המועסק בתפקיד הכרוך בקבלת החלטות שעניינן ניהול תיק השקעות של קרן שבניהולו של מנהל קרן אחר;

קטן יבוא: כאן אתם מסיטים את הדגש ממה שהיה בעבר איסור בשל ניגוד עניינים, בעצם אתם מקלים לצורך מניעת ריכוזיות.

דודו לביא: אנחנו ממקדים את הטיפול בפוטנציאל ניגוד העניינים שעלול לנבוע מכך שאדם שמנהל תיק של קרן מנהל נכסים אחרים שיכולים לשים אותו בפוטנציאל של ניגוד עניינים.

דודו לביא: הסעיף הזה הוא סעיף שהולך לקראת מנהלי הקרנות במובן הזה שהוא עובר לבסיס פרסונאלי, זאת אומרת שהוא מסתכל על ניגוד העניינים ברמה של היחיד ולא ברמה של הארגון שבו הוא מועסק.

דודו לביא: אנחנו רוצים למנוע מצב שבו אותו אדם ינהל שתי קרנות שבניהול של מנהל קרן שאליו הופנו ושל מנהל קרן אחר שהוא לא קשור אליו, בסיטואציה כזו אנחנו חושבים שהעוצמה של פוטנציאל ניגוד העניינים היא גדולה מידי.

דודו לביא: מצב נוסף שאנחנו חושבים שפוטנציאל ניגוד העניינים הוא גדול זה כאשר אדם שמנהל את הנוסטרו- תיק הנכסים של מנהל הקרן, מנהל גם קרן שבניהולו של אותו אדם.

דודו לביא: כדי למנוע מצב שלך הטיה, זה פוטנציאל של ניגוד עניינים שנובע ממוטיבציה להעדיף עסקה אחת על פני אחרת לטובת הצד שאתה קרוב לו.

הלית מגידו: תיקון סעיף 29 –

דודו לביא: זה סעיף שתכלית שלו לאפשר לרשות יותר דרגות חופש בהליך האדמיניסטרטיבי של בדיקת התשקיפים.

דודו לביא: בשנים האחרונות חל גידול משמעותי מאד במספר הקרנות הוא גדל מעבר ל- 900 והוא גדל מידי יום באופן בטוח לכיוון האלף.

דודו לביא: לא חל גידול באותה מידה במצבת כוח האדם של הקרנות.

דודו לביא: יחד עם זה אנחנו חושבים שיש מקום להפנות משאבי פיקוח נוספים לפעולות שחשובות לא פחות מבדיקה של תשקיפים.

דודו לביא: כדי שהדבר יתאפשר אנחנו רוצים להכניס מספר שינויים פרוצדוראליים בהליך בדיקת תשקיף באופן שיאפשר לגבי חלק מהתשקיפים באופן מושכל, לתת היתר מבלי שיעברו הליכים של בדיקה שהם מדוקדקים כפי שמתקיימים היום.

דודו לביא: לצורך זה אנחנו רוצים להסתפק בכך שנחה דעתנו על סמך מבחנים סבירים ולא מבחן יותר מחמיר.

דורית גילת: זה גם מיישר קו עם הנוסח של סמכות הרשות בחוק ניירות ערך, היום הנוסחים שונים, דבר שלא כל כך רצוי לכן יישרנו את הנוסח.

הלית מגידו: תיקון סעיף 31 –

הלית מגידו: (1) בסעיף קטן (א), במקום "שיהיה" יבוא "המציין את תחילת תוקפו של התשקיף ואשר יהיה";

קטן יבוא: "(ב) לא יאוחר מיום העסקים הראשון לאחר תאריך התשקיף יפרסם מנהל הקרן הודעה בעיתון בדבר פרסום התשקיף באתר ההפצה, ועל המקומות שבהם ניתן להגיש הזמנות ליחידות המוצעות; הרשות רשאית להורות שייכללו בהודעה פרטים נוספים, בדרך שתורה.

קטן יבוא: "

דודו לביא: זה תיקון שנועד להסדיר את לוחות הזמנים בקשר לפרסום תשקיף תוך התחשבות בפלטפורמה החדשה להפצת מידע שהיא מערכת של הרשות לניירות ערך, מערכת אינטרנט.

דודו לביא: הסעיף הזה מכניס סדר לדברים וקובע מערכת של כללים איך שמים את הפרסום על ציר הזמן, פרסום תשקיף באמצעות האתר ופרסום של המודעה בעיתון.

נחמה אורנשטיין: בסעיף האחרון התכוונתם שמנהל קרן לא יפרסם את התשקיף או את המודעה בעיתון?

דודו לביא: לא יפרסם את התשקיף, זה מה שכתוב.

הלית מגידו: תיקון סעיף 33 –

הלית מגידו: "(ג) האוצר רשאי לקבוע בתקנות כי על מפיץ לתת למי ששוקל קניית יחידות, על פי דרישתו, עותק של תשקיף הקרן שלפיו מוצעות היחידות או חלק ממנו, בתמורה או ללא תמורה, כפי שקבע.

הלית מגידו: "

אפרת שחר: כיום התשקיפים של הקרנות מופצים רק במדיה האלקטרונית ולא ב"hard copy" מהסעיף יכול שישתמע שהמפיץ חייב למסור למי ששוקל את פניית היחידות עותק פיזי של תשקיף, שזו דרישה מאד מכבידה, מה גם שכתוב כאן או בתמורה או שלא בתמורה.

פרדי ורדי: על פי שיקול, מישהו יבקש ומישהו ששוקל ככה בדרך ואומר אולי בכל זאת אני אקנה ארבע קרנות, הוא נכנס לסניף ויש חומה, מה גם שאנחנו היום יודעים שהכול נמצא במדיה האלקטרונית ויש נגישות לדבר הזה, אז לא מתקבל על הדעת שמישהו שרק שוקל, הגיונית או לא הגיונית, נכנס לסניף שמפיץ ומבקש ארבעה עותקים, עכשיו יש נגישות והדעת גם נותנת שמי שבאמת רוצה לעיין בתשקיף יש לו מן הסתם גם לזה.

דודו לביא: אני אסביר את הרציונאל, קודם כל החובה קיימת כבר היום בחוק.

דודו לביא: אנחנו לא מחילים או מוסיפים כאן חובה חדשה.

יעקב ליצמן: ההערה של פרדי נכונה?

דודו לביא: אני מרחיב, זה נכון שהיום כל תשקיפי הקרנות, כמו תשקיפי החברות נמצאים במערכת המגנה על גבי האינטרנט והם נגישים לציבור באופן שווה.

דודו לביא: אין פה שום כוונה להטיל חובה חדשה על מנהל הקרן או על גורם אחר להפיץ "hard copy" תדפיסים של תשקיפים בתפוסה כזו או אחרת.

דודו לביא: הכוונה כאן היא לאפשר למשקיע שאין לו נגישות לאינטרנט לפנות לבנק ובנסיבות מסוימות לאפשר לבנק להוציא את אותו תדפיס ממערכת האינטרנט ולהמציא לידיו.

דודו לביא: הוספנו גם דבר שלא קיים היום, שמדובר בסמכות קבועה בתקנות ואנחנו עדין לא קובעים בחוק שום דבר.

דודו לביא: הסעיף הזה הוא בעצם סעיף תשתיתי שנועד ללוות ולהשלים רפורמה אחרת שמתוכננת על ידינו, רפורמה במבנה התשקיף.

דודו לביא: על פי הרפורמה הזו התשקיף יחולק לשני חלקים, חלק אחד יותר כבד בנפח והוא יהיה משותף לכל הקרנות שבניהולו של מנהל הקרן והחלק השני יהיה חלק מאד קל ויחזיק מספר מאד מצומצם של עמודים.

דודו לביא: ההבחנה כאן לעניין התמורה ואי התמורה בעצם נועדה ליצור תשתית שתאפשר לציבור שלא נגיש למערכת האינטרנט לקבל את המידע וגם לאפשר למפיץ, דבר שלא קיים היום בחוק, בנסיבות מסוימות לגבות תשלום עבור אותו שירות של הדפסת תשקיף מהאינטרנט.

פרדי וידר: מגיע הרגע בהיסטוריה שדיליז'נסים ירדו מהכביש ונסעו רק רכבים למרות שעוד היו דיליז'נסים.

דודו לביא: נוותר על זה, אנחנו מוחקים את זה.

דורית גילת: אז תישאר הדרישה שבחוק, היום יש דרישה בחוק להמציא תשקיף לכל מי שמבקש.

דודו לביא: גם זה לא הגיוני.

פרדי וידר: זה לא הגיוני כי אני מציע להתייחס לסוגיה בהיגיון לא בצורה טכנית.

משה טרי: אני מציע שנקבע בתקנות - - -

יעקב ליצמן: אני מציע שתצאו החוצה יחד עם הרשות ותנסו להגיע להבנה בניכם בסעיף הזה.

משה טרי: נשאיר את זה כך וניפגש עם הנושא שוב בתקנות.

הלית מגידו: תיקון סעיף 42 –

הלית מגידו: (1) בסעיף קטן (ד), אחרי "פדיונה" יבוא "או מבעל יחידה בשל החזקת היחידה באמצעות המפיץ", ואחרי "שפדה" יבוא "או המוחזקות באמצעותו";

דודו לביא: אני אסביר, סעיף 42 הוא סעיף - - -

יעקב ליצמן: למי אתה מסביר?

יעקב ליצמן: רציתי שיהיה כתוב בפרוטוקול שאין למי להסביר.

דודו לביא: הסעיף הוא בעל אוריינטציה צרכנית.

דודו לביא: יחידות של קרנות יכולות להיות מופצות לציבור אך ורק באמצעות מפיץ.

דודו לביא: כדי למנוע מצב שבו המפיץ ינצל לרעה את הכוח שלו באופן שהוא יעמיס עלויות על קרנות שאין לו זיקה עליהם ומצד שני לא יעמיס את אותם עלויות על קרנות אחרות, קובע הסעיף הזה את הכלל שלא ניתן להפלות בין קרנות במבנה העמלות שנדרש הלקוח לשלם עבורם.

דודו לביא: הוא מרחיב אותו לא רק לעמלת רכישה ומכירה אלא גם לעמלת אחזקה.

הלית מגידו: תיקון סעיף 44 – בסעיף 44 לחוק העיקרי –

הלית מגידו: (2) הסיפה החל במילה "המפיץ" תסומן (ב) ואחריה יבוא:

דודו לביא: הייתה הערה של מנהלי הקרנות ואנחנו מקבלים אותה.

דודו לביא: אני אקריא את סעיף (ג) המתוקן ואסביר את התיקון.

דודו לביא: אני אסביר מה אומר הסעיף, מה ביקשו מנהלי הקרנות ומה אנחנו מנסים לתקן.

דודו לביא: נתקלנו במספר מקרים במהלך השנים האחרונות שגורמים בשוק מנסים להשתחרר מההחזקות שלהם בניירות ערך בעייתיים באמצעות הקרנות.

דודו לביא: איך הדבר נעשה, תארו לעצמכם שאתם מחזיקים בחבילת ניירות ערך שמאופיינים בשכירות נמוכה.

דודו לביא: יש לי עשרה מיליון ש"ח של מניות יתר שפשוט לא ניתן להיפטר מהם בשוק, כי השכירות היא אפסית.

דודו לביא: אני פונה למנהל קרן ואומר לו, קח ניירות ערך בשווי של עשרה מיליון ש"ח, איך נקבע השווי, לכאורה על פי פרמטרים אובייקטיביים, לפי מחירי הסגירה, ואנחנו יודעים שבניירות ערך מהסוג הזה מחירי הסגירה לא מהווים בהכרח מדד אובייקטיבי נכון לשווי הניירות אבל חיצונית זה נראה בסדר.

דודו לביא: נותנים למנהל הקרן עשרה מיליון ש"ח, מנהל הקרן מקצה עשרה מיליון ש"ח ביחידות, למנהל הקרן זה מאד כדאי כי הוא מגדיל את היקף הנכסים שמנוהל על ידו בעשרה מיליון ש"ח לאדם שמעביר את ניירות הערך זה גם כדאי כי הוא ממיר נכס לא סחיר בנכס סחיר, עובר קצת זמן, הוא נותן הוראה לפדיון והוא ממיר עשרה מיליון ש"ח של ניירות ערך לא סחירים בעשרה מיליון ש"ח מזומנים.

דודו לביא: כדי למנוע את הדבר הזה אנחנו קובעים את הכלל שאומר עסקת רכישה של קרנות נאמנות תיעשה במזומנים בלבד, זאת אומרת אתה רוצה לקנות יחידות בקרנות נאמנות תשלם בכסף, יחד עם זאת אנחנו יודעים שבתוך עמנו אנחנו נמצאים, ואנחנו יודעים שאפשר לעקוף בקלות רבה את ההוראה הזו דרך זה שיוצרים פער זמנים בין הפעולות.

דודו לביא: זאת אומרת קודם קונים את הקרנות ואחר כך עושים עסקה מחוץ לבורסה או עסקה מתואמת עם מנהל הקרן ומגיעים לאותה תוצאה.

דודו לביא: כאן יש עניין של מדתיות ונשאלת השאלה כמה אנחנו רוצים ללכת עם העניין הזה.

דודו לביא: קבענו איזשהו מבחן שאנחנו חושבים שהוא מבחן סביר ומדתי שקובע שבמהלך תקופה של 30 ימים שלאחר ביצוע עסקת הרכישה, אם נעשית בין מנהל הקרן לבין אותו צד שביצע את רכישת הקרנות, עסקה מחוץ לבורסה או עסקה מתואמת שבמסגרתה מנהל הקרן רוכש עבור קרן שבניהולו את הנכסים האלה שלפי התרחיש הקודם אותו אדם היה עושה אותה סימולטאני, תהיה חזקה שכאילו העסקאות האלה הם בעצם עסקאות שיש בניהם זיקה, הם עסקאות של רכישת קרנות שלא באמצעות מזומנים.

דודו לביא: מנהלי הקרנות סברו שהחזקה כאן היא חזקה שצריך מעט לרכך אותה ואנחנו נעתרנו לבקשתם והוספנו בסוף, "אלא אם הוכח אחרת", זאת אומרת להוכיח שבנסיבות מסוימות כמו למשל שדרור מדבר עליהם, כאשר העסקה נעשית באמצעות מתווך ומנהל הקרן בתום לב ביצע את העסקה ולא ידע שיש זיקה בין שתי הפעולות שהדבר הזה יתאפשר.

דודו לביא: מצד שני, אנחנו מעט החמרנו ובמקום "בעד הקרן" כתבנו, "בעד קרן שבניהולו", לאמור, לא בהכרח אותה קרן שאותה אתה רוכש היא אותה קרן היא גם הקרן שעבורה יירכשו ניירות הערך.

נחמה אורנשטיין: היא מתעלמת מאלמנט הידיעה של מנהל הקרן, אם מנהל הקרן אינו יודע בעצם על פעולת הרכישה, יוצאים מנקודת הנחה שמנהל הקרן מפר ועליו הנטל להוכיח אחרת.

נחמה אורנשטיין: אני חושבת שהיה צריך להכניס אלמנט של ידיעה, שהחזקה הזו תהיה בתוך כי למנהל הקרן הייתה ידיעה לעניין.

נחמה אורנשטיין: הרי ידיעות נרכשות באופן שוטף בבנק שלמנהל הקרן אין ידיעה מי מממש את היחידות, למה להעביר את הנטל על המנהל להתגונן כשרוב הרכישות הן בכלל לא בידיעתו?

נחמה אורנשטיין: יש מקרים יחידים שאתה מתאר אותם אבל הכלל הוא רכישות בתום לב שנעשות על ידי אנשים ואתה מעביר מיידית את הנטל על המנהל, למה לא להכניס אלמנט של ידיעה?

נחמה אורנשטיין: דודו לביא: הניסיון שלנו מלמד שבעסקאות מהסוג הזה קיימת ידיעה.

נחמה אורנשטיין: אבל, הסיפא שהוספנו לסעיף שאומרת "אלא אם הוכח אחרת" מאפשרת למנהל הקרן לבוא ולהוכיח לנו שלא הייתה ידיעה.

נחמה אורנשטיין: סך הכול מדובר במקרים שהם מאד נדירים, הם לא קורים בכל יום, הם מאד חריגים וכאשר הם קורים בדרך כלל מנהל הקרן יודע כי יש לא עניין לדעת.

נחמה אורנשטיין: בסעיף עצמו, בתוספת שהוספנו יש מנגנון שמאפשר למנהל הקרן לפנות לרשות, אם הרשות פונה אליו, ולהוכיח לה שהוא לא ידע.

דורית גילת: אנחנו חושבים שסמיכות הזמנים בין שתי העסקאות מעבירה את נטל הראיה מאתנו למנהל הקרן.

שמשון אלבק: כל מטרתה של החזקה היא למסור את הידיעה, זו המטרה של החזקה.

נחמה אורנשטיין: אבל כאן רוצים לתפוס כמה עסקאות בודדות שהן יוצאות דופן ובעצם רוב העסקאות שקורות בשוק אלה עסקאות שאנשים רוכשים את הנכסים בתום לב.

דורית גילת: סמיכות הזמנים בין עסקה שבה אדם מבחוץ קונה יחידות של קרן ובין העסקה שאותו אדם מוכר לקרן...

נחמה אורנשטיין: אני עדין חושבת שלמרות ההסכמה, הסכמה היא בעצם שאפשר יהיה להוכיח אחרת, זה מה שאני מבינה וגם כך זה היה כי חזקה זה תמיד דבר שניתן לסתירה, זו רק אולי הבהרה בנוסח לא במהות.

דורית גילת: אם נעביר בחזרה את נטל הראיה על הרשות אז הסמיכות הזו לא תורמת כלום.

יעקב ליצמן: היא רוצה כמה מילים לחיזוק.

נחמה אורנשטיין: אני רוצה שנטל הראיה לא יהיה על מנהל הקרן אלא על מי שצריך להוכיח בכל מקרה.

יעקב ליצמן: נשאיר את זה כמו שזה.

הלית מגידו: תיקון סעיף 46 –

הלית מגידו: (1) בסעיף קטן (ג)-

הלית מגידו: (ב) בפסקה (2), במקום "עד לשעה שקבע שר האוצר" יבוא "בתוך פרק זמן שקבעה המסלקה בכללים כאמור בסעיף קטן (ט)";

הלית מגידו: תיקון סעיף 48 –

דודו לביא: לגבי סעיף 49, מכיוון שיש לגביו התנגדויות והסגות אני מבקש לדלג עליו לעבור על השאר ולחזור אליו אחר כך.

הלית מגידו: תיקון סעיף 50 –

הלית מגידו: תיקון סעיף 56 –

הלית מגידו: בסעיף קטן (א), אחרי "בהסכם הקרן" יבוא "שהוא המועד הקרוב ביותר ליום שבו קיבל את הדרישה לפדיון (בסעיף זה – מועד הפדיון) ובמקום "מששה חודשים" יבוא "משלושה חודשים;

קטן יבוא: )

קטן יבוא: א1) קיבל מנהל קרן סגורה דרישה מבעל יחידה לפדיון יחידה, יבטל את היחידה במועד הפדיון ויעביר מחשבון הקרן למפיץ, באמצעות המסלקה, בדרך שנקבעה בהתאם לכללים שקבעה המסלקה לאחר התייעצות עם הרשות, סכום במזומנים השווה למחיר הפדיון של היחידה שנפדתה; המפיץ יעביר את הסכום שהועבר אליו כאמור לבעל היחידה שביקש את פדיונה, בו ביום; נקבע בהסכם הקרן כי ההוספה תנוכה ממחיר הפדיון, יעביר מנהל הקרן למפיץ, והמפיץ יעביר לבעל היחידה, את הסכום האמור בניכוי ההוספה."; (3) סעיף קטן (ו) – בטל.

קטן יבוא: את תיקון סעיף 60 מחקתם בגלל שנמחקה הפסקה 7א תיקון סעיף 61

קטן יבוא: (1) בסעיף קטן (א), ברישה, אחרי "בהסכם הקרן ובתשקיף" יבוא או בדוח שהוגש לפי חוק זה";

קטן יבוא: "(ב1) (1) מנהל קרן לא יבצע שינוי מהותי במדיניות ההשקעות של קרן שבניהולו, שנקבעה בהסכם הקרן, בתשקיף או בדוח שהוגש לפי חוק זה, יותר מפעם אחת בתקופה של שנים עשר חודשים; לענין זה, "שינוי מהותי במדיניות ההשקעות של קרן"- שינוי במדיניות ההשקעות של קרן, המחייב שינוי בסיווגה של הקרן בפרסום שנעשה בהתאם להוראות סעיף 73(א) או שיש בו כדי להשפיע באופן מהותי על תנודתיות מחירי היחידה ומחירי הפדיון של יחידות הקרן.

קטן יבוא: (3) בסעיף קטן (ג) –

קטן יבוא: פסקה (3) – תימחק.

קטן יבוא: תיקון סעיף 65 -

קטן יבוא: (1) בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "וכן לקבוע תנאים שבהם רשאי מנהל קרן לקבל אשראי לצורך פדיון יחידות ושיעור האשראי כאמור";

קטן יבוא: "(א1) ביצע מנהל קרן עסקה באשראי בעד קרן שבניהולו או קיבל אשראי לצורך פדיון יחידות, שלא בהתאם להוראות לפי סעיף קטן (א), לא יראו בכך הפרה של ההוראות לפי אותו סעיף בהתקיים שניים אלה:

קטן יבוא: (2) מספר החריגות מההוראות לפי סעיף זה לא עלה על חמש פעמים בתקופה של שנים עשר חודשים.

קטן יבוא: "

קטן יבוא: סעיף 66 – בטל

קטן יבוא: 19.

קטן יבוא: בסעיף 67(א)(1) לחוק העיקרי, אחרי "מחוץ לישראל" יבוא "או בעסקה מתואמת".

קטן יבוא: .

קטן יבוא: בסעיף 73 לחוק העיקרי –

קטן יבוא: "(ג1) (1) על אף הוראות סעיף קטן (ג), רשאים מנהל קרן, אדם השולט בו או חברה בשליטה של אדם כאמור לפרסם באינטרנט, בנוסף לנתונים ביחס לקרן שבניהולו של מנהל הקרן, גם נתונים ביחס לקרנות שאינן בניהולו, ובלבד שהפרסום מתייחס לכל הקרנות שסווגו בסיווג זהה לסיווגה של הקרן כאמור, בפרסום שנעשה בהתאם להוראות סעיף קטן (ג2).

קטן יבוא: (ג2) לא יפרסם אדם ולא יגרום לפרסום של מחירי יחידה או מחירי פדיון יחידה של כל הקרנות או של מרביתן, או של תשואותיהן, אלא אם כן הקרנות מסווגות בפרסום על פי הוראות שקבע שר האוצר בתקנות, ומוצגות בפרסום בהתאם לתקנות האמורות; שר האוצר רשאי לקבוע הוראות לגבי פרטים שייכללו בפרסום כאמור ולגבי מתכונת הפרסום, ורשאי הוא לקבוע כי הקרנות יסווגו בפרסום בהתאם לכותרות מאפיינות, לרבות כותרות מאפיינות מתוך רשימת כותרות מאפיינות שתקבע הרשות מעת לעת.

קטן יבוא: "(ה) בסעיף זה –

קטן יבוא: "פרסום" – כמשמעותו בסעיף 34כד לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (בחוק זה – חוק העונשין).

קטן יבוא: "

קטן יבוא: .

קטן יבוא: בסעיף 76(ד) לחוק העיקרי, במקום הסיפה החל במילים "כמשמעותו בחוק" יבוא " בבנק בישראל או בבנק מחוץ לישראל".

קטן יבוא: .

קטן יבוא: בסעיף 77 לחוק העיקרי –

קטן יבוא: "(א1) על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי מנהל קרן להימנע בהצבעה באסיפה הכללית של התאגיד אם הצעת ההחלטה המובאת להצבעה באסיפה הכללית נוגעת לבעל שליטה במנהל הקרן או אם למנהל הקרן ענין אישי באישור ההחלטה.

קטן יבוא: ";

קטן יבוא: "(ב2) לעניין סעיפים קטנים (א) ו-(ב), לא יראו ניירות ערך שבמועד הקובע להשתתפות באסיפה הכללית היו מושאלים מנכסי הקרן לצורך עסקת מכירה בחסר כמשמעותה בסעיף 63 לחוק, כניירות ערך המוחזקים בקרן.

קטן יבוא: "

נחמה אורנשטיין: יש שני חריגים לסעיף הזה שמאפשרים להימנע מהצבעה באסיפה כללית רק בשני מקרים, יש סוג שלישי של מקרים של מקרה של ניגודי עניינים שלא נכללו בסעיף הזה ואנחנו חשבנו שגם במקרה שלמנהל קרן יש ניגוד עניינים, צריך לאפשר לו להימנע בהצבעה באסיפה כללית, ויש מקרים כאלה.

נחמה אורנשטיין: דוגמא של ניגוד עניינים למנהל הקרן, נניח מוטלת עליו חובה לטובת בעלי יחידות הקרן מצד אחד וחובה לטובת החברה שהוא מצביע באסיפה שהוא משתתף בה.

משה טרי: מי יקבע אם זה ניגוד עניינים?

נחמה אורנשטיין: מנהל הקרן יקבע, כמו מי שקובע לגבי עניין אישי.

משה טרי: בעניין אישי יש הגדרה מה זה עניין אישי.

מרים אילני: את יכולה לתת דוגמא ספציפית למה שאת מציינת.

נחמה אורנשטיין: למשל מוקמת אסיפה כללית והולכים לאשר עסקה בין שתי חברות.

נחמה אורנשטיין: לדעת מנהל הקרן העסקה טובה לחברה א' ופחות טובה לחברה ב'.

נחמה אורנשטיין: הוא מחזיק בקרן שלו במניות גם של חברה א' וגם של חברה ב', אז בעצם יש לו מצד אחד עניין להצביע בעד, בשביל חברה א' אבל מצד שני יש לו בקרן יותר ניירות דווקא של חברה ב', כך שבעצם הוא צריך אולי להכריע לפי האינטרס של חברה ב', אבל באופן ענייני יש פה בעיה, הוא מצביע בניגוד לדעתו כבעל מניות בחברה ולכן צריך לאפשר לו דרך מילוט כשיש עניין של ניגוד עניינים.

דודו לביא: השיקולים שמנהל הקרן צריך לשקול בהצבעתו, לפי הוראות סעיף החוק הם שיקולים הנוגעים לטובת עניינם של ציבור משקיעים ביחידות הקרן.

נחמה אורנשטיין: אבל מצד שני בעלי היחידות האלה הם בעלי מניות בחברה, הם לא מצביעים.

יעקב ליצמן: אני לא מבין למה זה מפריע לכם?

משה טרי: השאיפה שלנו היא שתהיה מעורבות של הקרנות בכל מה שקשור לעסקאות בתוך החברות שהם משקיעים שם ויש נטייה להיות נמנעים ואנחנו רוצים שהם יהיו אקטיביים.

יעקב ליצמן: היא אומרת שיש לפעמים מצב של ניגוד אינטרסים.

משה טרי: בעניין אישי יודעים מה זה עניין אישי, ניגוד עניינים זה משהו מאד רחב שאני לא יודע איך אפשר להגדיר אותו.

משה טרי: אני מסכים שאם יש דברים שיכולים לפגוע בשיקולים.

דוידה לחמן מסר: אני מסכימה איתו.

יעקב ליצמן: הטיעון צודק.

דוידה לחמן-מסר: כמו שאדוני יודע, הוא העביר רק עכשיו רפורמה מאד חשובה, ברפורמה הזו לכאורה יכלו קרנות הנאמנות לטעון למשך שנים שהם לא יכולים להצביע באסיפות כלליות של חברות שהבנקים הם נושים כי זה ניגוד עניינים, הרי זה לא מתקבל על הדעת, הם הצביעו הלכה למעשה.

דוידה לחמן-מסר: לכן אין ניגוד עניינים, ניגוד עניינים הוא עלה התאנה תחתן מסתתרות הקרנות כאשר הם לא רוצות לנקוט עמדה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא רואה שום סיטואציה של ניגוד עניינים של קרן משותפת לנאמנות שמטרתה ותפקידה כמוש אמר ראש הרשות לניירות ערך הוא להגן על ציבור המשקיעים בקרן, ועליהם בלבד ולא על אינטרסים של בעלי השליטה בחברת הניהול בקרן.

דוידה לחמן-מסר: לפיכך, אם יש ניגוד אינטרסים הרי שמנהלי הקרנות צריכים להעדיף את טובת המשקיעים על פני טובת הבעלים ועל כך חד משמעית זה האימון בשוק ההון, כי אם ידעו המשקיעים שחברת השקעות משותפות שכלל שולטת בה מעדיפה את האינטרסים של כלל, כשכלל נמצאת בעסקה עם חברה ציבורית בעסקה שבעל שליטה יש לה עניין, הם יצביעו עם כלל?

דוידה לחמן-מסר: לאן הגענו?

דוידה לחמן-מסר: ואם הם ימנעו זה גם לא בסדר.

דוידה לחמן-מסר: אם העסקה טובה או לא לציבור המשקיעים זו המנטרה היחידה שהם צריכים לשאול את עצמם ולאורה לפעול.

נחמה אורנשטיין: יש לו חובות נוספים.

דוידה לחמן מסר: יש לו חובות לבעלי המניות, לדירקטורים בחברה המנהלת ולחברה המנהלת יש חובה אחת, כמו שאמר יושב ראש הרשות לניירות הערך, זה רק כלפי ציבור המשקיעים בקרן.

נחמה אורנשטיין: נניח שהם מטרפדים עסקה, הם חושפים את עצמם לתביעות מהחברה.

דוידה לחמן מסר: אז מה זה אומר?

דוידה לחמן מסר: אם הם פעלו לטובת ציבור המשקיעים, בואי נעזוב את זה רגע ונלך לדיני הנאמנות שאדוני בקי בהם היטב, נניח שיש נאמן שיש לו נהנים שזה בדיוק קרן השקעות משותפות בנאמנות, והוא אמור בראש ובראשונה לפעול לטובת הנהנים.

דוידה לחמן מסר: הוא אומר בעסקה מסוימת, אני פועל לטובת הנהנים שלי ולכן אני מצביע נגד אז אומרים, אנחנו נתבע אותך, זה תפקידי כנאמן ואם אני חשוף לתביעות זה חלק מהעובדה שאני לוקח דמי ניהול ומקבל פוליסת ביטוח ומגן על עצמי כדי לדאוג לציבור המשקיעים, בשביל זה אתם שם.

נחמה אורנשטיין: אין על זה מחלוקת, המחלוקת היא במקרים מורכבים.

דוידה לחמן-מסר: כשיבואו המקרים המורכבים תחליטו מה לעשות, תצביעו בעד או נגד.

דוידה לחמן-מסר: אין סיטואציה שבה אם המנטרה שלכם היא להגן על ציבור המשקיעים, אין סיטואציה שבה אתם צריכים להימנע.

נחמה אורנשטיין: נתתי דוגמא קודם, כשיש אסיפה כללית ויש עסקה בין שתי חברות טובה לצד א' ופחות טובה לצד ב' אבל מנהל הקרן מחזיק בקרן מניות של שתי החברות.

נחמה אורנשטיין: מכיוון שרוב המניות שהוא מחזיק הן מניות של החברה שתיפגע אז הוא יצביע נגד העסקה, אבל מצד שני הוא מחזיק גם מניות שעשויה להרוויח.

דוידה לחמן-מסר: זו שאלה יפה, והשאלה היא מתי יש סיטואציה של עסקה בין שתי חברות כאלה ואם מרבית המשקיעים שלו משקיעים אצלו, מתוך ידיעה שהוא מחזיק בקרנות משותפות שמחזיקות בחברות שיכולות לבצע, לכן מקום שמרב הניירות או מרב המשקיעים השקיעו, למעשה הוא צריך ללכת אחרי הרוב, זה כלל א'.

דוידה לחמן-מסר: אלא אם כן לגבי חברה א' זו אדישות ולגבי חברה ב' זו פגיעה ואז זה אחרי הרבים הנפגעים, הוא צריך להצביע נגד.

דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שאם מנהלי קרנות משותפות בנאמנות יסתדרו לעצמם שהם יחזיקו בכל החברות ומשום כך לא יצביעו בשום אסיפה אז בשביל מה הם מנהלי קרנות משותפות בנאמנות?

נחמה אורנשטיין: הם מנהלי קרנות משותפות בנאמנות כדי לפעול לטובת בעלי המניות.

יעקב ליצמן: למה הוא לא יכול להגיד שזה אישי באותה הזדמנות.

דוידה לחמן-מסר: אם הוא יגיד שזה עניין אישי אז הוא לא מהשליש הבלתי נגוע.

דוידה לחמן-מסר: אם הוא לא מהשליש הבלתי נגוע אז באמת לא צריך את הצבעה שלו.

יעקב ליצמן: מה ההגדרות?

משה טרי: יש הגדרות, נקבע מה זה עניין אישי אבל אלה מקרים כל כך קיצוניים ושוליים שאי אפשר להגדיר אותם.

משה טרי: אם נפתח את זה, זה אוי ואבוי.

יעקב ליצמן: אני לא מבין.

דוידה לחמן מסר: הסיטואציה הזו, ככל שיהיה בה סיטואציה שעולה כדי עניין אישי.

דוידה לחמן מסר: אם נכנס העניין האישי ואדוני האיר לנו את העניין, הרי שתבוא הקרן ותגיד שהיא מחזיקה בשתי החברות, כתוצאה מכך אלה ואלה נפגעים, זה עניין אישי שלי כמנהל הקרן.

דוידה לחמן מסר: אני מציעה שנראה את זה כעניין אישי.

דן אלון: אם נרשם בפרוטוקול שבגדר עניין אישי יבוא גם אותו עניין ספציפי.

יעקב ליצמן: לא, הם התנגדו לזה.

עודד גל: כמי שמחליט מידי פעם אם לאשר או לא אני רוצה להגיד לכם שהדברים הם לא כאלה חדים.

עודד גל: אנחנו מתלבטים, אני לא שוטר ולא שופט.

עודד גל: זו לא התחמקות זו התלבטות אמיתית אני לא תמיד יודע מה השכר שמגיע לבן של ההוא או לאשתו של זה.

עודד גל: אם אתם רוצים לא לאשר תקבעו את זה בחוק אבל במקרה הזה אם ללכת לכיוון של בעד יותר גורף או נגד יותר גורף הנמנע היא אפשרות.

דוידה לחמן-מסר: האפס הוא לא לגיטימי, אנחנו מודעים לזה.

משה טרי: לקחנו את זה בחשבון ומי שיקבע אם כדאי להשקיע בקרן או לא...

יעקב ליצמן: אני מקבל את עמדת הממשלה, זו הערה נכונה.

הלית מגידו: תיקון סעיף 78 –

הלית מגידו: (1) בסעיף קטן (א), ברישה, במקום "כל אלה" יבוא "כל אלה, בין היתר בדרך של עריכת ביקורת אצל מנהל הקרן";

קטן יבוא: "(א1) הנאמן יביא לידיעתם של עובדי מנהל הקרן, מעת לעת ולפי הצורך, את ההוראות לפי חוק זה הקשורות לניהול קרן.

קטן יבוא: "

קטן יבוא: .

קטן יבוא: בסעיף 80(א) לחוק העיקרי –

קטן יבוא: (2) בפסקה (2), במקום "בעד הקרן" יבוא "בעד הקרן, בשיעורים כפי שתוארו בתשקיף או בדוח שהגיש מנהל הקרן לפי חוק זה".

קטן יבוא: הוספת סעיף 80א אחרי סעיף 80 לחוק העיקרי יבוא:

קטן יבוא: 80א.

קטן יבוא: מפיץ לא יחייב בעל יחידה בהוצאות תיקון הרישומים בשל תיקון טעות שנפלה במחיר יחידה או במחיר פדיון.

קטן יבוא: " תיקון סעיף 82 – בסעיף 82 לחוק העיקרי – (1) במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) לא יוצע תשלום או הטבה אחרת בקשר עם רכישה, פדיון מכירה או החזקה של יחידות; הוראות סעיף זה לא יחולו על אלה: (1) מתן הנחה בהוספה; (2) תשלום עמלת הפצה למפיץ שהוא משווק השקעות כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק (בסעיף זה – משווק); (3) תשלום עמלת הפצה למפיץ אחר בהתאם לתנאים לפי סעיף זה; (4) תשלום שכר או עמלה על ידי משווק ועל ידי מנהל קרן לעובדו או למי שמועסק על ידו; תשלום על ידי מפיץ למי שמחזיק יחידות באמצעותו, בסכום שלא יעלה על סכום עמלת ההפצה שאותו גובה המפיץ ממנהל הקרן בשל החזקת אותן יחידות באמצעותו".

קטן יבוא: (2) בסעיף קטן (ב) במקום "בשל מכירת" יבוא: "בקשר עם רכישה, פדיון, מכירה או החזקה".

קטן יבוא: בנקודה הזו היו שאלות לגבי פסקה (5), אם תוכל להסביר אותה.

דודו לביא: התיקון הזה מאד חשוב כי המטרה שלו היא לעודד תחרות במיוחד על רקע הסדרים שנקבעו במסגרת תקנות לעמלות הפצה.

דודו לביא: הרעיון מתחלק לשניים, אחד, ליצור דינאמיקה חיובית שתאפשר להפעיל לחץ תחרותי להפחתה של עמלות ההפצה, מקום שבו המפיץ מעוניין לעשות את זה.

דודו לביא: הדבר השני הוא ליצור תשתית שתאפשר הקמה של אמצעי הפצה אלטרנטיבי למערכת הבנקאית למכירה של קרנות נאמנות.

דודו לביא: אחד הפרמטרים שמאד קריטיים להצלחה של אמצעים מהסוג הזה היא האטרקטיביות שלו והציבור בדרך כלל יודע לתרגם אטרקטיביות בעיקר במונחים של עלות כספית.

דודו לביא: כדי שתהיה אטרקטיביות במונחים של עלות כספית צריך להתקיים שיחידות שנרכשות באמצעות אותו אמצעי אלטרנטיבי תהיינה זולות משמעותית יחסית ליחידות שירכשו במערכת המסורתית, קרי, הבנקים ובמיוחד הבנקים הגדולים.

דודו לביא: כדי שהדבר הזה יתאפשר הוצע פה מנגנון שיאפשר למפיץ, שגובה את עמלת ההפצה ממנהל הקרן להשיב ללקוח חלק מעמלת ההפצה, או את כולה, ובכך הוא יוצר אצל הלקוח מוצר שהוא זול יותר יחסית למוצר האלטרנטיבי שהוא קונה בבנק.

הלית מגידו: תיקון סעיף 97 –

הלית מגידו: "(ג) לצורך פיקוח כאמור בסעיף קטן (א), רשאית הרשות להסמיך גם מי שאינו עובד הרשות לערוך ביקורת בתאגיד שחלות לגביו הוראות חוק זה, ולדרוש מסמכים וידיעות הנוגעים לעסקי התאגיד הדרושים לצורך מילוי תפקידה.

הלית מגידו: תיקון סעיף 99 –

הלית מגידו: (1) בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "כונסה אסיפה נדחית לשם אישור מינוי רואה החשבון ולא נכחו בה, בתום מחצית השעה מן המועד שנקבע לתחילתה, בעלי יחידות המחזיקים ביחידות המקנות זכות הצבעה, יראו את המינוי כמינוי שאושר באסיפה הכללית של בעלי היחידות";

הלית מגידו: תיקון סעיף 106 –

הלית מגידו: תיקון סעיף 112 –

הלית מגידו: " בהודעה בכתב המופנית אליו".

הלית מגידו: תיקון סעיף 112א

הלית מגידו: הוספת סעיף 112ב

העיקרי יבוא: "הודעה על שינוי שם של קרן או של מנהל קרן

העיקרי יבוא: (ב) מנהל הקרן ישלח את הדוח כאמור בסעיף קטן (א) לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותו, לפי מעניהם הידועים באותה עת, ויודיע למפיץ שבאמצעותו מוחזקות יחידות, בהודעה בכתב המופנית אליו, כי עליו לשלוח את הדוח לבעלי היחידות; קיבל מפיץ הודעה כאמור ישלח את הדוח, מיד לאחר קבלת ההודעה, לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותו, לפי מעניהם הידועים באותה עת.

העיקרי יבוא: " תיקון סעיף 114 –

העיקרי יבוא: (1) בסעיף קטן (א) –

אחרי פסקה  יבוא: "(5א) קבע את שווי נכסי קרן פתוחה או את שווי נכסי קרן סגורה שלא בהתאם להוראות לפי סעיפים 43(ב) או 50(ב), לפי הענין";

אחרי פסקה  יבוא: (2) בסעיף קטן (ב) –

אחרי פסקה  יבוא: (ב) אחרי פסקה (2) יבוא:

אחרי פסקה  יבוא: "(10א) ביצע עסקה כאמור בסעיף 18(6) או (7) אף שהעסקה לא אושרה מראש בידי הדירקטוריון או בידי ועדה מועדותיו, בניגוד להוראות סעיף 60;

אחרי פסקה  יבוא: (ג) פסקה (15)- תימחק;

כמפורט להלן: דבר ביחס לקרן שבניהולו אף שהנאמן לא אישר מראש את הפרסום ואת תוכנו, בניגוד להוראות סעיף 73(א);

כמפורט להלן: )

כמפורט להלן: ג) דבר ביחס לקרן שאינה בניהולו, בניגוד להוראות סעיף 73(ג) או להוראות לפי סעיף 73(ג1);

כמפורט להלן: (ה) דבר ביחס לקרן סגורה, בניגוד להוראות סעיף 73(ג3);";

אחרי פסקה  יבוא: "(17ב) פרע מנכסי קרן שכר נאמן, שכר מנהל קרן או עמלות והוצאות אחרות הכרוכות בביצוע עסקאות בעד הקרן, שלא כפי שנקבע בהסכם הקרן, בתשקיף או בדוח, בניגוד להוראות סעיף 80(א)(1) או (2), לפי העניין;";

פיסקה יבוא: "(1א) סרב להפיץ יחידות בניגוד להוראת סעיף 44(א);".

פיסקה יבוא: תיקון סעיף 117 – 33.

פיסקה יבוא: בסעיף 117 לחוק העיקרי, סעיף קטן (ה) – בטל.

פיסקה יבוא: רציתי לשאול , האם התקנות טרם פורסמו?

דודו לביא: הם פורסמו.

הלית מגידו: תיקון סעיף 123 –

פסקה יבוא: "(5א) גילה תכנם של מסמך או ידיעה שהגיעו לידיו מכוח תפקידו בניגוד להוראות סעיף 97(א);".

פסקה יבוא: תיקון סעיף 124 – בסעיף 124(2) לחוק העיקרי, במקום "הממונה" יבוא "יושב ראש הרשות".

פסקה יבוא: תחילה –

פסקה יבוא: הוראות מעבר –

פסקה יבוא: עכשיו אנחנו חוזרים לסעיף 49 שעליו דילגנו.

דרור שליט: לפני כן יש לי הערה לגבי תיקון סעיף 18 שבוטל, הייתי חבר בוועדת האוזר שמונתה על ידי יושב ראש הרשות לניירות ערך, ובוועדה הזו אחת ההמלצות החשובות הייתה שרוב העסקות ייעשו בבורסה או בשוק מוסדר, והסעיף הזה הוא הסעיף שאומר את זה ואני רואה שברגע האחרון בוטל הסעיף.

דודו לביא: אני אסביר את הרציונאל, הסעיף בוטל על רקע זה שבמקביל בימים אלה נכנס להילוך גבוה מהלך שהבורסה היא חלק ממנו והתכלית שלו היא לעודד ולפתח את המסחר עם אגרות חוב שמופקות על ידי המדינה.

דודו לביא: המסחר יתבצע באמצעות מערכת שנקראת MTS שבמהות שלה היא מערכת חוץ בורסאית.

דודו לביא: חלק לא מבוטל מהעסקאות שייעשו מול עושי השוק הראשיים שיפעלו באותה מערכת, יהיו עסקאות שנעשות מחוץ לבורסה.

דודו לביא: בנסיבות אלה, כאשר מדובר בניירות ערך שיש להם מאפיינים, בדרך כלל ניירות ערך שהונפקו על ידי המדינה, עסקאות שנעשות בהיקפים גדולים ולעיתים תכופות, סברנו שליצור פה חזקה היא הוראה גורפת שמחייבת את הדירקטוריון לדון בכל עסקה שמתבצעת מחוץ לבורסה היא הוראה מכבידה.

דודו לביא: יחד עם זאת אנחנו מכירים בכך שעסקאות מחוץ לבורסה הם דבר שאנחנו לא צריכים לעודד אותו, ואם העסקה נעשית כעסקה מתואמת, רצוי שתעשה כעסקה מתואמת בתוך הבורסה לכן המחיקה כאן היא מחיקה חלקית כי כבר היום בחוק יש לנו סמכות לקבוע במסגרת תקנות, הוראות שבהם כאשר שר האוצר, בתקנות כפי שיקבע, סבור שעסקה היא עסקה מהותית או עסקה שיש לה פוטנציאל לניגוד עניינים, אנחנו יכולים ליצור את אותה חובה על הדירקטוריון לדון בה.

דודו לביא: בגלל שאנחנו נמצאים בעיצומו של מהלך ולא רצינו להיכנס לכל המורכבויות ואנחנו גם לא חושבים שנכון ליצור את כל המורכבויות האלה בחקיקה הראשית, אנחנו סבורים שנכון יהיה להתקין את התקנות באופן כזה שיטיל הגבלות וייצור חובות לגבי דיון בעסקאות מחוץ לבורסה, של עסקאות שיש בהם פוטנציאל של ניגוד עניינים, ויש לפיכך להטיל את החובה על הדירקטוריון לדון בהם.

דודו לביא: מצד שני, עסקאות אחרות שהן עסקאות שהפלטפורמה החוץ בורסאית היא פלטפורמה טבעית להן, ואין כוונה להטריח את הדירקטוריון שלא לצורך לדון בכל עסקה ועסקה במפורט, תוחרג מהעניין הזה.

דודו לביא: לכן אני חושב שבסופו של דבר הבורסה תבוא על סיפוקה ומנהלי הקרנות יבואו על סיפוקם.

דרור שליט: אני לא מדבר בשם הבורסה אלא בשם ועדת האוזר שהיו בה חברים נציגים מהבורסה והרשות, והוועדה למניעת מניפולציות, עד כמה שאני יודע, כל חברי הוועדה התנגדו לעסקאות מחוץ לבורסה בכל דבר ועניין, ולכן גם נכנס הסעיף הזה.

חגית נאמן: דבר ראשון אני לא יודעת מכוח איזה סעיף דודו סובר שהוא יכול להתקין את התקנות, אנחנו לא התכוננו לזה, באנו לנושא הראשון ולא ראינו את התיקון הזה שנעשה ואף אחד לא העיר את תשומת ליבנו.

חגית נאמן: אבל דבר אחד אני רוצה לדעת, גם אם הוא מדבר על הסעיף שנגד עיני, אם העסקה מהותית או אם העסקה היא בניגוד עניינים, עדין יכולות להיות עסקאות מחוץ לבורסה.

חגית נאמן: כל הרעיון היה שהקרנות עושות את העסקאות בבורסה כי בבורסה זה מחיר שוק.

חגית נאמן: דרך אגב, לגבי מה שדודו הסביר ה- MTS זה שוק מוסדר ואין בעיה בעסקאות בו כי זה שוק מוסדר.

חגית נאמן: כל הרעיון שעושים את העסקאות בבורסה הוא שיש מחיר שוק בין קונה ובין מוכר.

חגית נאמן: לפעמים יכולה להיות עסקה גם אם היא לא מהותית וגם אם היא לא בניגוד עניינים ועדיין לבעלי היחידות טוב שהעסק תהיה מול השוק ולא עסקה שיעשה לו הברוקר בעסק פרטית מולו.

חגית נאמן: אני רוצה גם להגיד, שאם אנחנו רוצים, כמו ועדת האוזר שסברה שיש בעיה עם עסקאות כאלה מחוץ לבורסה וכן רצו לתת לה פתרון, אז לפני שאומרים שעושים את זה שנראה לאותם בעיות שועדת האוזר הצביעה באמת יש בתקנה שמסמיכה לעשות את התקנות, יש אפשרות לעשות את התקנות.

דודו לביא: אני רוצה להשיב, ולהקריא את הסעיף שלדעתי הוא הסעיף הרלוונטי לענייננו, אותו סעיף 18 קובע כבר היום שתפקידו של דירקטוריון מנהל הקרן יהיה בין השאר- ואז אני הולך לסעיף משנה 6 – "לדון בעסקה ששר האוצר קבע בתקנות כי היא מסוג העסקאות שהן מהותיות לקרן או כי היא מסוג העסקאות שעלול להיות בהם ניגוד עניינים.

דודו לביא: גם אם זו עסקה מהותית מחמת גודלה באופן יחסי לגודל הקרן, הסיכון הכרוך בה הוא סוג הנכס נשוא העסקה, ניגוד עניינים בין עניינם של בעלי היחידות לבין עניינו של אחד או יותר מאלה.

דודו לביא: בעלי היחידות בקרן אחת שבניהולו של מנהל הקרן, מנהל הקרן, בעל עניין במנהל הקרן וחברת שליטה בעלת עניין כאמור".

דודו לביא: אני מצטרף לחלוטין לעמדת הבורסה כפי שבוטאה על ידי דרור וחגית שהמצב הרצוי הוא שלא יהיו עסקאות מחוץ לבורסה ושכל העסקאות יתבצעו בתוך הבורסה.

דודו לביא: אני לא בטוח שמערכת ה- MPS וכל מה שקשור לביצוע של עסקאות בין גופים שהם לא "primary dealers" קרי, מנהלי קרנות, לבין מי שפועל במסגרת מערכת ה- MPS נופלות באופן מובהק תחת ההגדרה של עסקה בשוק מוסדר.

חגית נאמן: העסקאות של ה- MTS הם שוק מוסדר.

חגית נאמן: מה שאחרי כן הוא קונה ומוכר ללקוחות זו עסקה מחוץ לבורסה.

מרים אילני: אני רוצה להציע הצעה, שאם יש הסמכה בתקנות או אם אין הסמכה בתקנות אז נכתוב בהסמכה מפורשת בתקנות.

מרים אילני: להשאיר את סעיף 18 ולהגיד, לדון בעסקה מחוץ לבורסה ומחוץ לשוק מוסדר, שהשר יקבע בתקנות שיש לדון בזה.

יעקב ליצמן: את מציעה להשאיר את סעיף 18?

יעקב ליצמן: מה אתם מחליטים בניכם?

מרים אילני: שמעבירים את זה לנוסח של הסמכה לתקנות עם אותה תוצאה.

יעקב ליצמן: זה מקובל על כולם?

דניאל רימון: העמדה של מרים מקובלת עלינו.

שאול צדקה: אחת הבעיות בכל מה שקשור בהסדרה של עסקאות שאינם מחוץ לבורסה, נתאר מי עומד מול הבעיות האלה, אם אני מנהל קרן של אגרות חוב ויש בה יותר משני מיליארד שקלים ואני צריך בבת אחת לפדות 200 או 300 מיליון ש"ח ואני צריך לבצע עסקאות מחוץ לבורסה כי אז אני אגיע לחריגות במזומנים, לערב בנושא הזה את הדירקטוריון של מנהל הקרן ולהביא אותו להצבעה ולהשיג את כל האנשים הוא דבר שלא סביר.

קריאה: תעשה עסקה מתואמת.

שאול צדקה: מכיוון שאני כבר 12 שנה בשוק ומכיוון שהיה משבר בשוק אגרות החוב ומשבר בקופות הגמל ובכל בוקר ראינו עשרות ומאות מיליוני שקלים שלא תמיד קלטו אותם ואז - - -

משה טרי: אנחנו מודעים לצרכים האלה ופתרנו אותם בדרך הזו של עסקה מתואמת, היא נותנת מענה בדיוק למה שאמרת.

שאול צדקה: עסקה מתואמת היא עסקה שמנוהלת בתוך הבורסה.

משה טרי: אתה עושה אותה מחוץ לבורסה ואחר כך מדווח עליה.

הלית מגידו: או מחוץ לשוק מוסדר ששר האוצר קבע שיש לדון בה.

הלית מגידו: תיקון סעיף 18 – 2.

הלית מגידו: בסעיף 18 לחוק העיקרי אחרי פסקה (7) יבוא: "(7א) לדון בעסקה מחוץ לבורסה או מחוץ לשוק מוסדר ששר האוצר קבע שיש לדון".

הלית מגידו: כמתחייב אנחנו נחזור ונתקן את כל המקומות שלא הקרנו קודם שקשורים לזה כמו תיקון סעיף 19 – " 3.

הלית מגידו: בסעיף 19(ב) לחוק העיקרי, במקום "(6) ו- (7) יבוא "(6), (7) ו- (7א)" תיקון סעיף 114 - "(10א) ביצע עסקה כאמור בסעיף 18(6) או (7) או (7א)" אלה כל המקומות, אנחנו נבדוק אם אין מקומות נוספים בהם המספור מחייב תיקון.

הלית מגידו: החלפת סעיף 49 - "הגבלה על החזקת יחידות בידי מקורבים

הלית מגידו: "מקורב" – אדם השולט במנהל קרן, עובד של מנהל קרן, חבר ועדת השקעות של מנהל קרן, דירקטור של מנהל קרן, אדם המועסק על ידי מנהל קרן בניהול תיק ההשקעות של הקרן, עובד של אותו אדם ותאגיד בשליטתו של כל אחד מאלה;

הלית מגידו: "שיעור יחידות מוחזקות" - מספר יחידות של קרן המוחזקות בידי אדם, ביום כלשהו, מתוך סך כל יחידות הקרן ביום האחרון שקדם לאותו יום.

הלית מגידו: מקורב לא ירכוש יחידות של קרן המקורבת לו, אלא אם כן התקיימו כל אלה:

הלית מגידו: שיעור היחידות המוחזקות בידי בעלי יחידות שאינם בעלי תפקיד או תאגידים בשליטתם גדול מאפס.

הלית מגידו: (ד) עלה שיעור היחידות הכולל שהוחזקו בידי כל המקורבים על השיעור לפי סעיף קטן (ג)(3) –

הלית מגידו: (2) לא יעלה שיעור ההוספה על ממוצע שיעורי ההוספה בכל הקרנות שבניהול מנהל הקרן ושיעור שכר מנהל הקרן לא יעלה על ממוצע שיעורי שכר מנהל הקרן בכל הקרנות שבניהול מנהל הקרן; בפסקה זו, "שיעור שכר מנהל הקרן" – סכום שכר מנהל הקרן כשהוא מחולק בשווי הנקי הממוצע של נכסי הקרן בתקופה שבעדה שולם השכר; לעניין זה יחושב השווי הנקי הממוצע של נכסי הקרן בכל אחד מימי המסחר בתקופה שבעדה שולם השכר.

דודו לביא: אני אסביר את הסעיף, מטרת הסעיף מאד פשוטה קרן מיועד לציבור הרחב.

דודו לביא: הרעיון שגלום בקרן נאמנות הוא שמנהל הקרן מנהל את נכסי הקרן עבור ציבור אנונימי.

דודו לביא: בשנים האחרונות אנחנו נתקלים בתופעות בעוצמות הולכות וגוברות שקרנות מוקמות ובפועל מנוהלות לא עבור הציבור הרחב אלא בשבילי אנשי שלומנו- מקורבים.

דודו לביא: לא צריך להרחיב לגבי המשמעויות של מנהל קרן שמנהל מספר קרנות שבקרן אחת נמצאים מקורבים למנהל הקרן וקרן אחרת היא קרן שהמשקיעים בה אינם מקורבים למנהל הקרן ולמנהל הקרן נקרית הזדמנות קניה של נייר ערך ונשאלת השאלה עבור איזה קרן הוא יקנה.

דודו לביא: מובן שיש פה פוטנציאל לניגוד עניינים שגורם להטיה בכל מה שקשור לקרנות המקורבות.

דודו לביא: יחד עם זה אנחנו בהחלט מכירים בכך שגם לאור המגבלות האובייקטיביות המוטלות על בעלי רישיון ניהול תיקים ועל אותם מקורבים בדרך כלל בקשר עם ההשקעות שלהם, צריך לאפשר להם להשקיע בנכסים שלהם ובנכסים שבהם הם מאמינים ולכן אנחנו מאפשרים במידה.

דודו לביא: כלומר, אנחנו קובעים את העיקרון שמותר למקורבים להשקיע ביחידות הקרן אבל הם לא יכולים להפוך לגורם דומיננטי בהשקעות.

דודו לביא: לכן אנחנו קובעים רף שאומר ששיעור ההשקעה של המקורבים ביחידות של קרן יוגבל כדי 25% מנכסי הקרן.

דודו לביא: שימו לב שאנחנו מאד זהירים וכאשר מתוצאה משינויים בהיקף הנכסים שיעור ההחזקה של המקורבים בקרן גולש ועובר מעבר ל- 25%, אנחנו לא מחייבים את המקורבים לממש את ההחזקות שלהם למרות שמדובר בשיעור שמעל 25%.

דודו לביא: אבל, כדי למנוע מצב שבו המקורבים בעצם קובעים עובדות בשטח, בדרך כלל קביעת עובדות בשטח נעשית ביום הראשון להצעת היחידות, כאשר המקורבים מזרימים סכום כסף מאד גדול לקרן ומגיעים לשיעורים גבוהים מאד, והציבור מצטרף או שלא מצטרף, אז אנחנו מנציחים את התופעה, קבענו שכאשר אין החזקות של הציבור ביחידות הקרן, המקורבים לא יכולים לרכוש יחידות בקרן.

דודו לביא: במילים אחרות, ביום הראשון להצעת היחידות בקרן, אסור למקורבים לרכוש יחידות.

דודו לביא: מנהל הקרן פונה לציבור, מגייס כספים מהציבור והמקורבים יכולים לרכוש, להצטרף לציבור ולרכוש יחידות כל זמן ששיעור ההחזקה לא עולה על 25%.

יעקב ליצמן: אולי מישהו יסביר לי למה החוק הזה נחוץ לפני בחירות?

משה טרי: יש כאן המון מוצרים שהציבור הרחב מחכה לו.

יעקב ליצמן: מה יקרה אם זה יהיה עוד חודש?

משה טרי: האם זו פגיעה בחוק אם מעבירים את זה היום?

יעקב ליצמן: הבאתי את זה לדיון היום על אף שיש לי ביקורת למה היה צריך להביא את זה היום.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שדברים כאלה, שלא בוער להביא אותם לפני בחירות, צריך להביא אותם.

יעקב ליצמן: חשבתי בהתחלה שהדברים ברורים, אבל יש דברים לא ברורים של תקנות ודברים שצריך להכניס אותם.

יעקב ליצמן: להגיד לך שאחרי שהעברתי את כל החוק היום שהדבר לא בוער, במקום שחברי הכנסת יגידו את הביקורת עלי, אני אומר את זה על עצמי.

יעקב ליצמן: מכאן הביקורת עלי, ואני חושב שעם כל הכבוד אני צודק בזה.

יעקב ליצמן: אני אצביע, ואם החלטתי לפני הדיון לשלוח את זה אחרי הבחירות, החלטתי אחר כך שלא.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה שאנשים ירגישו שבאו לכאן בחינם, אני אצביע על זה ואעביר את זה אבל יש לי ביקרות חריפה על זה שכל כך לחצתם להביא ואני חשבתי שזה כל כך בוער ואני לא מבין למה זה בוער.

משה טרי: אני חושב שהחוק הזה דחוף, נכון שבלי התקנות הוא לא שווה כלום והוא היה צריך לבוא גם עם התקנות, אבל השוק משווע לדבר הזה.

משה טרי: אלה כל הדברים שמחכים להם המון זמן וזה מזמן היה צריך להיות.

יעקב ליצמן: החוק הזה בא בסוף הקיץ, מיוני 2005 ועד עכשיו.

יעקב ליצמן: ..

משה טרי: אבל זה אחרי שישבנו - - -

יעקב ליצמן: זה לא צודק ולא נכון, אבל אני אצביע על זה בכל זאת.

סמדר אלחנני: בסעיף 4 ההנמקה המקורית שלכם הייתה למנוע ריכוז של ניהול השקעות בשוק ההון בידי מספר מצומצם של פעילים בתחום ולכן קבעתם שרק שליש מחברי אגודת ההשקעות יוכלו להיות חברים.

דודו לביא: אנחנו מדברים על סעיף 49

סמדר אלחנני: אני חוזרת לסעיף 4, אני שואלת שאלה עקרונית.

סמדר אלחנני: שיניתם את זה לשני שלישים, אני יכולה להבין שיש בעיה במציאת חברים לקרנות האלה.

משה טרי: זו הסיבה.

סמדר אלחנני: אבל בכל אופן אתם יוצרים רוב.

דודו לביא: ההוראה היא חדשה ומחמירה היא לא הייתה קיימת קודם.

עודד גל: אני רוצה להסביר את התנגדות שלנו לסעיף 49 .

עודד גל: אני בעד המטרה להגביל את המעורבים אבל אני חושב שבהמשך צריך לחשוב על צורה טובה יותר לעשות את זה.

עודד גל: בצורה הזו זה פוגע גם בתחרות, גם בשכלול וגם בתשתית של שוק ההון.

עודד גל: אנחנו לא יכולים לפתוח קרנות חדשות, אני חוזר עכשיו מבוסטון, ממשא ומתן עם גוף שאנחנו רוצים להתקשר אתו בלי שיהיה לנו מינימום השקעה ביום הראשון.

עודד גל: צריך להבין, בקרנות של אגרות חוב בחו"ל, אי אפשר לסחור גם לא בחתיכות של מאה אלף דולר בנאמנות לציבור, בטח שלא פחות מזה, מבחינתי דרושים כמה מיליוני דולר או יורו כדי לנהל אותם.

עודד גל: זה בלתי אפשרי להתחיל בלי זה כי אפילו פחות ממיליון דולר אתה לא סוחר בעמלות סבירות.

עודד גל: לכן יש בעיה שאתה, משה התייחסת אליה לפני שנה והתרת למקורבים להחזיק לפחות 25% כדי שנוכל להתחיל קרנות.

עודד גל: אבל אני, IBI לא יכול להתחיל קרנות בשיתוף פעולה עם חו"ל.

עודד גל: זה נושא אחד, לפעמים גם גופים מכובדים כמונו לא יכולים להשית שלוש ארבע קרנות כמו שהשותף הזר רוצה.

עודד גל: נושא שני זה רוחב השוק.

עודד גל: היום שני הבנקים הגדולים מחזיקים יחד 70% או 80% מהתעשייה וברור שאחרי ועדת בכר זה הולך להתפזר.

עודד גל: אני מניח שמוכשרים יותר ממני ירצו לפתוח קרנות נאמנות ולהתחרות בשוק הזה.

עודד גל: איך אני אמור להתחרות עם צבי סטפק, נוחי דנקנר, מגדל והבנקים אם אנחנו לא יכולים לגייס אפילו את המינימום של הכסף?

דודו לביא: אז אתה מציע במקום לגייס מהציבור לגייס מעצמך, זאת אומרת לשים את הכסף שלך.

עודד גל: ב- day1 זה המצב היום.

דודו לביא: ב- day1 אתה קובע עובדות בשטח, כי מה שקורה בפועל זה שמגייסים ב- day1 , שמים כמה עשרות מיליונים של שקלים והציבור לא מגיע לשם ואנחנו רואים קרנות עם 100% החזקות מקורבות ולכן הן לא קרנות שמיועדות לציבור.

עודד גל: כאן פתרתם את הבעיה כשאמרתם שדמי ניהול לא יעלו על...

דודו לביא: אנחנו מוכנים לשקול חלופה מסוימת שאולי תעזור לך או תפתור לך את הבעיה.

דודו לביא: אתה מדבר על הסטרטר, על מה שאתה צריך בתחילת הקרן.

דודו לביא: בראשית דברי אמרתי שנזהרנו ונמנענו מלהחיל את ההוראה הזו על מי שפועל מחזיק בשיעורים שעולים על 25%.

דודו לביא: אם זה המקרה, אני מוכן להכניס הוראה שקוצבת את ההגבלה הזו בזמן במובן שתתיר לכם כמקורבים לבצע רכישה ביום הראשון להצעת היחידות של הקרן, לתת לכם תקופת גרייס של מספר חודשים שאם לאחר אותם חודשים הציבור לא מגיע ולא מדלל אתכם כדי 25%, אתם תצטרכו למכור את ההחזקות שלכם עד כדי שיעור שלא יעלה על 25%.

דודו לביא: זה אמור לפתור לך את הבעיה.

עודד גל: זו הרעה בתנאים.

דודו לביא: אז מה אתה רוצה?

דודו לביא: אתה רוצה להמשיך ולהחזיק 100% בקרן רק מקורבים.

יעקב ליצמן: הוא רוצה לשכנע אותך להשאיר את זה כפי שהוא רוצה.

עודד גל: אני חושב שהפעילות שלכם בעניין הזה נכונה ובכיוון הנכון, בזה שאתם לא נותנים לעשות שיעור הוספה ולא נותנים להעלות את דמי הניהול ולהגביר את השקיפות בידי מי שמחזיק.

עודד גל: אבל אתם לא בכיוון הנכון כי אתם עוצרים את ההתפתחות של גידול הקרנות.

עודד גל: איך אני אפתח עוד גוף מנהל?

דודו לביא: אמרת שאתה לא יכול לפנות לגורם חיצוני ולהתקשר אתו לפני שיש לך מסה קריטית.

דודו לביא: אין בעיה, תבואו כמקורבים עם העשרה מיליון דולר, תהיה לכם את המסה הקריטית, הקרן תיפתח, לשיטתך אתם פותחים את הקרן לא עבור המקורבים אלא עבור הציבור הרחב.

דודו לביא: התחלת, יצאת לדרך, אנחנו נותנים לך גרייס של פרק זמן מסוים, אם תוך פרק הזמן הזה הציבור לא מצטרף אליך אז אין קרן.

יעקב ליצמן: מי בעד הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מספר 11) התשס"ו-2006 ירים את ידו?

יעקב ליצמן: בעד: רוב נגד: אין התיקון אושר.

יעקב ליצמן: אני אבקש מוועדת הכנסת לפטור מהנחה, תודה לכולם הישיבה נעולה.