ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 588, 2006-02-13 11:30

אמנון כהן: שלום לכולם, אני פותח את הדיון.

אמנון כהן: תקנות הדואר (תשלום בעד ההיתר), התשס"ו-2006.

אמנון כהן: הוועדה קיימה דיון ראשון בנושא.

אמנון כהן: היתה התנגדות של כמה חברי כנסת, גם אני התנגדתי, כי חשבתי שצריך לקיים דיאלוג בין האוצר לבין משרד התקשורת, למען עובדי רשות הדואר.

אמנון כהן: בינתיים הבנתי שהשר חתם על רשיונות של כל הנושא ללא אגרות, כי לא אישרנו את האגרות.

אמנון כהן: למעשה, זה פוגע בקופה הציבורית, ואני לא יודע אם זה לא פוגע בדואר.

אמנון כהן: אם לא משלמים שום אגרה, כל אחד יכול להיכנס, והדואר יכול להיפגע מהמהלך.

אמנון כהן: נשמע את נציגי האוצר, משרד התקשורת, הדואר – בנושא העובדים.

ערן ניצן: גם בישיבה הקודמת הבהרנו שאנחנו מביאים לאישור הוועדה נושא שהוא על גבול הטכני, במובן הזה שמאשרים גובה של אגרה.

ערן ניצן: במהלך הדיון נעשה קישור לעניין הרבה יותר מהותי.

אמנון כהן: בכוונה תחילה.

ערן ניצן: זה קשור לעבודה שנעשתה במשך חודשים ארוכים ולהסכמים שנקשרו גם עם ההנהלה וגם עם העובדים.

ערן ניצן: בשורה התחתונה כתוב שהדברים מהווים הסכם שכל הצדדים מכירים בו, וזה גם תנאי לשקט תעשייתי מצד העובדים ולהכרה בעובדה שהחברה יוצאת לדרך.

ערן ניצן: הדרישה שהופנתה אלינו היתה לראות מה קורה בנוגע לערבות המדינה לגבי פנסיה של עובדים.

ערן ניצן: העמדה שהוצגה, והיא עדיין מוצגת, היא שהמדינה לא מקבלת עליה את החשיפות של הפנסיה של העובדים, במסגרת ההסכם מול החברה.

ערן ניצן: כמובן, עם כל פרישה, החברה צריכה להפריש סכום.

ערן ניצן: האחריות על הצטברות הסכום הזה היא אחריות אחת מני רבות שישנן על חברת הדואר והנהלתה, שהופכת לחברה עסקית.

ערן ניצן: המדינה, כמו בכל תחום אחר במגזרים אחרים – מע"צ או כל תחום אחר – לא נוהגת להעמיד ערבויות בגין הפנסיות הללו, אלא קוראת לחברה, במסגרת הפעילות העסקית שלה, להפריש די כסף, כדי שביום שהעובד יפרוש היא תעביר את מה שמוגדר בהסכם בינה לבין המדינה.

ערן ניצן: זאת העמדה, אין שינוי בעמדה.

אבי הוכמן: כפי שאמר ידידי מהאוצר, בתקופה הזאת לא התקיים משא ומתן עם העובדים.

אבי הוכמן: יש הסכמים שחתומים והם קיימים.

אבי הוכמן: לגבי ההיתר, אני רוצה לחזור על העמדה שלנו מהישיבה הקודמת: אנחנו מבינים שהתחרות היא עובדה קיימת, ואי-אפשר להחזיר הגלגל לאחור.

אבי הוכמן: עם זאת, חשוב לנו שהשוק ייפתח לתחרות בתנאים הוגנים, שקופים וברורים, כך שתהיה תחרות הוגנת בין הדואר לבין המתחרים.

אבי הוכמן: על-פי טיוטת התקנות, גובה האגרה הוא בסדר גודל של 5,000 ש"ח, וזה אינו משקף מצב שוויוני בין הדואר לבין המתחרים.

אבי הוכמן: אתן נתון שנתתי בפעם הקודמת: חברת הדואר מחויבת בתמלוגים למדינה של 1% מההכנסות, בלי שום קשר לרווחיות.

אבי הוכמן: אם לוקחים את תחום הדואר הכמותי שנפתח כרגע לתחרות,

אמנון כהן: כמה בקשות הוגשו?

אבי הוכמן: הן לא מוגשות אלינו אלא למשרד התקשורת.

אבי הוכמן: יש להבין שהיקף השוק שנפתח לתחרות הוא כ-190 מיליון ש"ח בשנה.

אבי הוכמן: אחוז אחד ממנו זה גובה התמלוגים הפוטנציאליים שחברת הדואר היתה משלמת, אם הכול היה בחברת הדואר.

אבי הוכמן: מול זה עומדים ה-5,000 ש"ח שהמתחרים אמורים לשלם בגין הרשיון.

אבי הוכמן: אני לא משרד התקשורת, אני לא יודע מי הגיש בקשות לרשיון.

אמנון כהן: כמה בקשות הוגשו?

קריאה: שתיים.

אמנון כהן: ואם לא נאשר את האגרה, הם לא משלמים שום דבר.

אמנון כהן: זה רק יכול לפגוע בעובדי הדואר, כי יותר גופים יכולים להגיש בקשות, כי הם לא צריכים לשלם אגרה.

ראובן כראזי: 5,000 ש"ח זה לעג לרש.

ראובן כראזי: אסביר בכמה מילים.

ראובן כראזי: ישבנו שנתיים בוועדת הכלכלה כדי להכין חוק.

ראובן כראזי: כל הפנסיה של העובדים מושתתת על האיתנות של החברה.

אמנון כהן: חתמתם על הסכמים.

ראובן כראזי: חתמנו ב-7 בדצמבר.

ראובן כראזי: יש לי מכתב מ-30 בנובמבר ממשרד התקשורת שאומר שתוסדר התחרות.

ראובן כראזי: אני מחוץ לתחרות.

ראובן כראזי: אתמול "בזק" יצאה למכרז לחלוקת דואר.

ראובן כראזי: אנחנו בכלל לא צריכים להגיש את הבקשה, כי המתחרה יודע בדיוק מה אני מגיש.

ראובן כראזי: אני צריך לתת שירות אוניברסלי, המתחרה יחלק באזור גוש דן, את היתרה, הפריפריה,

אמנון כהן: כרגע אני דן בגובה האגרה בלבד.

ראובן כראזי: זה בדיוק נוגע לגובה האגרה.

ראובן כראזי: על כל משלוח בדואר הכמותי אני אשלם אחוז תמלוגים למדינה.

ראובן כראזי: בעל ההון – שישלם אחוז כמוני, והוא עוד לא מחויב בשירות אוניברסלי.

ראובן כראזי: מה תעשה אגרה של 5,000 ש"ח?

ראובן כראזי: זה לעג לרש.

ראובן כראזי: אני אשלם את זה מטעם העובדים.

ראובן כראזי: אני שמח שנכנס חבר הכנסת דוד טל.

אמנון כהן: ממה אתה שמח?

ראובן כראזי: יותר טוב שלא ישלמו.

ראובן כראזי: או, אם המדינה באמת רוצה לקבל כסף מבעלי ההון, שתקבע אחוז אחד.

ראובן כראזי: אני מחויב לשירות אוניברסלי ומשלם אחוז מכל משלוח כזה.

ראובן כראזי: הם ישלמו 5,000 ש"ח, חד-פעמי?

ראובן כראזי: זה לעג לרש.

אמנון כהן: מי הכין את העבודה הכלכלית שקבעה את הסכום הזה?

אסף כהן: משרד התקשורת.

אמנון כהן: תסביר איך זה נקבע?

אמנון כהן: ממה האגרה בנויה?

אמנון כהן: האם זה מידתי ושוויוני מבחינת תחרות?

אסף כהן: נושא התמלוגים הוא נושא בפני עצמו, והוא חשוב מספיק כדי לדבר עליו, אבל אין קשר בינו לבין האגרה עבור ההיתר.

אסף כהן: האגרה עבור ההיתר נעשתה לפי הערכה של היקף העבודה שנדרש באגף הדואר במשרד התקשורת, כאשר הוא מקבל בקשה לקבלת היתר – היקף הבדיקות שהוא צריך לעשות לגבי אותו בעל היתר.

אסף כהן: נעשתה הערכה לגבי העבודה הכרוכה בזה, וכך ההיתר נקבע.

אסף כהן: נושא התמלוגים קשור במערכת היחסים בין רשות הדואר לבין משרד האוצר.

דוד טל: מי קבע את גובה האגרה?

דוד טל: ועדה שדנה בנושא?

אסף כהן: לא.

אסף כהן: משרד התקשורת עשה הערכה.

אסף כהן: הוא ניסה לבדוק כמה ימי עבודה צריך להשקיע באגף הדואר במשרד, כדי לבדוק בקשה ולהחליט אם ניתן היתר או לא.

אסף כהן: מר כראזי מדבר על התמלוגים.

אסף כהן: רשות הדואר חויבה בתמלוגים במשך שנים רבות, אולי מתחילת פעולתה.

אסף כהן: תשלום שנתי של תמלוגים בגובה מסוים מההכנסות.

אמנון כהן: במסגרת כל הפעילות שלה.

אסף כהן: לא כולה, חלקה הגדול.

אסף כהן: בהסכם בין האוצר לבין רשות הדואר, עם המעבר לחברה, סוכם מתווה של ירידה בשיעור התמלוגים.

אסף כהן: לכן התמלוגים הם במערכת היחסים בין משרד האוצר לרשות הדואר, לא במערכת היחסים עם כל שוק הדואר.

אסף כהן: הם לא מוטלים על כל השוק, כמו בטלקום, למשל.

1028: מה ההבדל בין מי שהולך לקבל היתר לבין רשות הדואר?

1028: למה לא להטיל עליהם תמלוגים, כמו שמטילים על 7,000 עובדים?

1028: אנחנו דנים בוועדת הכלכלה בכל כך הרבה רישיונות, אני לא רואה שיש פה הבדל.

1028: אלא אם כן רוצים להעניש מישהו.

אסף כהן: אני מציע שנציג האוצר יתייחס לנושא התמלוגים.

ערן ניצן: זו תפיסה שמשותפת לכל הממשלה, ובוודאי למשרד התקשורת.

ערן ניצן: נושא התמלוגים הולך ופוחת בישראל.

ערן ניצן: פעם הממשלה ראתה בשוק התקשורת מקור הכנסה, וזה השתנה.

ערן ניצן: אנחנו חושבים ששגשוג בשוק הזה גם יביא להגדלה ברווחת הצרכן.

דוד טל: בבנקים בישראל אתם רואים מקור הכנסה?

ערן ניצן: אני לא מרגיש מספיק מומחה לדון בנושא הבנקים ולהתייחס אליו כאן בוועדה.

ערן ניצן: אני עוסק בתחום הטלקום, והתחושה שלנו היא שככל שעוסקים בתמלוגים זה מגדיל את המחיר לצרכן.

ערן ניצן: לכן יש כוונה להפחית זאת.

ערן ניצן: התמלוגים עמדו על 4.5% והם פוחתים ל-2% ול-1%.

דוד טל: אולי מאותו טעם תבטל את זה לגמרי, כאן ועכשיו.

ערן ניצן: הדבר הזה נבחן.

דוד טל: אם תציע זאת, נקבל.

ערן ניצן: אני האחרון שיציע את זה.

דוד טל: אמרת שאתה המומחה בנושא הזה.

ערן ניצן: זאת שאלה מקרו-כלכלית, זה עניין של הכנסות.

ערן ניצן: מבחינתנו, פיסקלית, זה לא כל כך מעניין אם זה הוצאה או הכנסה.

ערן ניצן: במסגרת החישובים שנעשו במשרד האוצר עם משרד התקשורת, יש הפחתה.

ערן ניצן: אני כבר יכול לומר שיש כוונה שנרד עוד, משיקולים מסוימים.

ערן ניצן: אבל להשית עכשיו תמלוגים בהיקף כזה על כל אחד מהשחקנים האחרים, זה בוודאי לא משתלב עם הכוונה הזאת.

ערן ניצן: אנחנו לא רואים ברשיונות מקור לצבור הכנסה מהמתחרים.

ערן ניצן: ודאי שזה אסימטרי במידה מסוימת, כי זה קיים לגבי רשות הדואר ולא לגבי אחרים.

ערן ניצן: אבל יש שיקולים אחרים שהם אסימטריים.

1028: מהם השיקולים האחרים?

ערן ניצן: כולנו מבינים שלחברת הדואר יש יתרונות לא מבוטלים, ולא פשוט להקים תחרות לחברת הדואר היום, להתחרות במוניטין שלה, וטוב שכך.

ערן ניצן: טוב שחברת הדואר תהיה חזקה.

ערן ניצן: אבל לא צריך להשוות בין זה לזה.

דוד טל: זו חברה ינוקא, בקושי שנתיים.

דוד טל: בדרך כלל נותנים לינוקא מקדמה.

1028: ידידי מהאוצר, אני רוצה לומר לך משהו.

1028: אם כך, לאור זאת, הרבה לקוחות גדולים שעובדים היום עם הדואר יעברו למתחרים, בגלל הטבות והקלות.

1028: אני גם לא יודע איך תהיה הביקורת.

1028: דיברנו על זה – ביקשתי פיקוח על כמות הלקוחות וכמות האנשים שהמתחרים או מי שקיבלו היתרים עומדים לקבל.

1028: עד היום לא מצאתי שום תשובה בנושא זה.

1028: אם אתם לוקחים מהדואר ומהמתחרים לא לוקחים, יש פה עיוות כלשהו.

1028: בואו נקבל החלטה שלא תקבלו מהדואר כלום, ואז התחרות היא תחרות הוגנת.

אמנון כהן: מי קורא את התקנות?

1028: אתה עומד לאשר את זה?

אמנון כהן: נקרא.

ברוריה מנדלסון: אני קוראת את התקנות, את סעיף ההגדרות.

אמנון כהן: יש הערות?

1028: אני רוצה להעיר הערה בכלל, אם אפשר.

אמנון כהן: חבר הכנסת בנלולו, דנים פה בגובה האגרה.

אמנון כהן: לכרוך בו אלף דברים?

1028: אני לא כורך כלום.

1028: היו"ר אמנון כהן: היה פה גם חבר הכנסת כץ, כדי לדאוג לעובדים.

1028: אני רוצה לדאוג לעובדים.

1028: ההסכמים נחתמו, הכול נחתם, המכרז יצא לדרך.

1028: הנושא הזה לא נחתם.

1028: הדבר הספציפי הזה לא נחתם.

אמנון כהן: תגיד לי מה הבעיה עם התקנות האלה, באיזה סעיף יש לך בעיה?

1028: תביא את זה בסוף להצבעה.

1028: אדוני היושב-ראש, אני שמח שאתה רוצה להעביר תקנות כרגע, לא אתן לגרום לפגיעה ברשות הדואר.

אמנון כהן: אני רוצה לשאול שאלה: קראתי ב"גלובס" שנפתח לתחרות תחום חלוקת הדואר הכמותי.

אמנון כהן: זה נאמד בהיקף של 200 מיליון ש"ח בשנה.

לאה ורון: ושר התקשורת חתם.

אמנון כהן: אם הוועדה לא מאשרת את האגרה היום, מה קורה?

ברוריה מנדלסון: מי שהגיש בקשה להיתר, בהנחה שיאושר, יקבל היתר ללא תשלום אגרה.

לאה ורון: הוא יקבל את ההיתר בלי האגרה, משום שהשר חתם.

אמנון כהן: זה עוד יותר גרוע בשבילם.

אמנון כהן: הוא לא ישלם שקל.

ראובן כראזי: אז הוא שילם 5,000 ש"ח.

ראובן כראזי: זה לעג לרש.

אמנון כהן: שמעתי אותך.

אמנון כהן: יש הערה להגדרות?

אמנון כהן: אושר.

אמנון כהן: נתקדם.

אמנון כהן: ברוריה מנדלסון: אני קוראת את סעיף 2, תשלום בעד היתר.

דוד טל: יש לי שאלה.

דוד טל: מנין לקחתם את סכום האגרה: 2,640 ש"ח.

ברוריה מנדלסון: יש תקנות שהיום הן בתוקף – תקנות רשות הדואר (תשלום בעד היתר), התשס"ג-2003.

ברוריה מנדלסון: הן מסדירות את התשלום בעד ההיתר הכללי, מה שבסעיף קטן (א).

ברוריה מנדלסון: יש שני סוגי היתרים: ההיתר ההיסטורי לחלוקת דברי דואר, דואר רשום, דואר שהוא פי 4.5 ממחיר הבול – והאגרה בעד היתר כזה כבר קבועה בתקנות.

ברוריה מנדלסון: נקבע שם סכום של 2,620 ש"ח, אבל יש מנגנון הצמדה ולכן הוספנו 20 ש"ח.

ברוריה מנדלסון: אנחנו עושים תקנות חדשות ולא מתקנים אותן, בהמלצת משרד המשפטים, כי היום הסמכות אחרת.

ברוריה מנדלסון: יש העניין של הוועדה וכו', ולכן אנחנו מתקינים תקנות חדשות.

ברוריה מנדלסון: אסף הסביר איך נולד הסכום של 5,280 ש"ח.

אסף כהן: זה משולב בהערכה שהיקף הטיפול בהיתר הראשון, שהוא יותר היתה לשליחים – היקף הטיפול בהיתר לדואר כמותי כפול ממנו, וזה משתלב עם ההערכה שעשינו לגבי היקף העבודה.

אסף כהן: סדר הגודל של העבודה כפול.

אמנון כהן: הערה לסעיף 2?

1028: אני רוצה להעלות את גובה האגרה.

1028: אני מציע להעלות את גובה האגרה למדינה.

1028: כמה הצעתם?

ברוריה מנדלסון: הצענו 5,280 ש"ח להיתר הכמותי.

1028: אני רוצה לחשוב על זה.

1028: אני רוצה לעשות בדיקה, אחזור ואומר לכם.

אמנון כהן: בסדר.

אמנון כהן: סעיף 2 עדיין פתוח.

אמנון כהן: לך ותבדוק.

ברוריה מנדלסון: אני קוראת את סעיף 3.

אמנון כהן: סעיף 3 אושר.

ברוריה מנדלסון: אני קוראת את סעיף 4.

ברוריה מנדלסון: זה מנגנון ההצמדה.

אמנון כהן: השינויים יהיו בינואר?

אמנון כהן: לפי מה?

ברוריה מנדלסון: אני ממשיכה, זה ההסבר.

ברוריה מנדלסון: אחרי שיש הצמדה המנהל מפרסם ברשומות את התעריפים המעודכנים.

אמנון כהן: יש הערות לסעיף 4?

אמנון כהן: אושר.

ברוריה מנדלסון: אני קוראת את סעיף 5.

ברוריה מנדלסון: התקנות שהיום בתוקף בטלות, הן מסדירות רק את האגרה עבור ההיתר הכללי, ההיתר ההיסטורי.

אמנון כהן: הביטול אושר.

ברוריה מנדלסון: אני קוראת את סעיף התחילה.

ברוריה מנדלסון: התחילה תשתנה, נקבע את יום הפרסום.

אתי בנדלר: אז לא צריך סעיף כזה.

אמנון כהן: סעיף התחילה בוטל.

אמנון כהן: קיבלנו.

ברוריה מנדלסון: אני קוראת את סעיף 7, הוראת השעה.

אמנון כהן: יש הערות?

אמנון כהן: אושר.

אמנון כהן: חבר הכנסת בנלולו, יש לך תשובות?

אמנון כהן: אבל אל תכביד מדי, שתהיה תחרות הוגנת.

1028: אדוני היושב-ראש, גם מה שאציע לא מספיק הוגן לגבי רשות הדואר, אבל אני מוכן להעניש אותם.

1028: אני מנסה לבוא לקראתם.

1028: אם אני בא לקראתם, אני מציע להוריד אותם לאפס והם לא ישלמו, וגם בעלי ההיתר לא ישלמו.

1028: אבל את זה לא תיתן לי.

1028: אני מקווה שזה יהיה בעוד שנתיים, כשמועמדנו יהיה ראש ממשלה ושר אוצר.

דוד טל: למה בעוד שנתיים?

1028: בעוד חודש וחצי הוא ייבחר.

1028: הוא יעשה את מה שעשה כשהיה פה שנתיים כשר אוצר.

1028: הבקשה שלי: בסוף שנה לבעל ההיתר יש הכנסות מהדואר הכמותי?

1028: שישלם אחוז אחד.

אתי בנדלר: זה לא חוקי.

אתי בנדלר: יש מונחי יסוד בעולם המסים, שמשקפים רעיון שעומד מאחוריהם.

אתי בנדלר: יש מסים, יש אגרות, יש היטלים.

1028: בסדר, אני לא מתווכח אתך, גברתי היועצת המשפטית.

1028: אני רוצה לשאול שאלה.

אתי בנדלר: עוד מילה אחת לעניין הזה: באופן כללי, האגרה אמורה לשקף עבודה כלשהי שנעשית על-ידי המשרד כדי להעניק את האגרה.

אתי בנדלר: היא אף פעם לא מדייקת, אבל היא לא יכולה להיות מנותקת לחלוטין.

אמנון כהן: אז אתה רוצה 10%.

אמנון כהן: על מה תתבסס?

1028: 10%?

1028: אין לנו מה לדבר.

1028: אני שואל איש מקצוע מה לדעתו ההכנסות שיש לאותו בעל היתר ממה שהוא הולך לקבל ברישיון.

אריה בר-מג: כבר היום יש מתחרה שיש לו הכנסות של מעל ל-10 מיליון ש"ח בשנה.

אריה בר-מג: אלו ההכנסות.

אריה בר-מג: יש כבר הכנסות.

אמנון כהן: שיהיה לו לבריאות, מה זה קשור?

אמנון כהן: אתה לא יכול לבקש אחוז.

אריה ברמג: זה כבר מעל ל-10 מיליון.

אריה ברמג: עכשיו שפותחים, זה יהיה הרבה יותר.

אמנון כהן: אז אתה רוצה שייתן 50% לאוצר המדינה?

אמנון כהן: אי-אפשר לעשות את זה.

אמנון כהן: מה אתה מציע?

1028: אני רוצה לחשב את האחוז האחד ולהעמיד אותו להצבעה.

אתי בנדלר: כאגרה?

אתי בנדלר: גם אם הוועדה היתה מצביעה על זה, מאחר שמדובר בתקנות של השר, אם השר לא יקבל את זה, הוא לא חותם ואין תקנות.

אתי בנדלר: נניח שהשר היה מקבל את זה, ומחר היתה מוגשת עתירה לבג"ץ לפסול את התקנות בשל חוסר סבירות?

אתי בנדלר: אני מודיעה לך שהעתירה היתה מתקבלת, כי לא ניתן לקבוע אגרה מהסוג שאתה מציע.

אתי בנדלר: לא מדובר על תמלוגים אלא על אגרה.

1028: גם אציע לך שקל, גם זה לא יכול להתקבל.

דוד טל: אפשר להחליט ששני חברי הכנסת בנלולו וטל רוצים לכנס כמה אנשים שמכירים את המטריה, ולבדוק זאת בצורה כלכלית יסודית, כדי שיוכלו להביא דברים רציניים ולא מהשרוול.

דוד טל: אפשר לכנס את הוועדה בעוד שבוע או שבועיים.

אמנון כהן: בכל הכבוד, אני מאשר את זה היום, כך או אחרת.

קולט אביטל: אני מציעה להצביע.

1028: אתה מאשר את זה?

אמנון כהן: תגיד לי מה אתה רוצה, אלך לקראתך.

אמנון כהן: יצאת לחמש דקות ואמרת שיש תשובה.

1028: בכל מקרה, לא בטוח שהשר יקבל את מה שאציע.

אמנון כהן: אולי 7,000 ש"ח הם יאשרו, למשל.

אמנון כהן: אני לא יודע אם זה יעזור למישהו.

דוד טל: אני מציע שהוועדה תהיה רצינית.

דוד טל: גם אם נקבע 7,000 ש"ח, שיהיה לזה בסיס הגיוני.

דוד טל: אולי 5,000 ש"ח זה מאוד הגיוני, אל אנחנו לא יודעים להגיד את זה.

אמנון כהן: אני מציע לחברי הכנסת: נעשתה פה עבודה מקצועית.

אמנון כהן: אני חושב שאנחנו לא צריכים להתערב בשיקולים.

אמנון כהן: יש לנו מה להגיד, אבל לא תמיד זה ראוי ונכון, צריך להתבסס על משהו.

אמנון כהן: אם מחר יהיה בג"ץ, שלא יגידו: איך הוועדה החליטה?

אמנון כהן: בלי בדיקה כלכלית?

אמנון כהן: אני סומך על אנשי המקצוע שעשו עבודה, הם הביאו לוועדה סכומים שמשקפים פחות או יותר את עלות העבודה שנעשית בשביל כל הנושא הזה.

אמנון כהן: לכן אני חושב שלא צריך לגעת בזה.

אמנון כהן: אנחנו צריכים לאשר את זה.

אמנון כהן: אין קשר לדברים שהעלינו בדיון הקודם, אתה ואני ועוד כמה חברי כנסת.

אמנון כהן: הבנתי שנעשתה פה עבודה בוועדה, כשלא הייתי כאן – עבודה מאומצת בחקיקה עצמה.

אמנון כהן: נסגרו דברים בחקיקה, נחתמו הסכמים.

אמנון כהן: לכרוך כל דבר בדבר אחר – זה נוח לנו.

אמנון כהן: לכן אמרתי לכם שתשבו יחד.

אמנון כהן: אם נחתמו הסכמים וזה לא עוזר לאף צד,

דוד טל: לפעמים אפשר לפתוח הסכמים.

אמנון כהן: שוב, לא דרך התקנות האלה.

אמנון כהן: אין קשר.

אמנון כהן: התוכנית יצאה לדרך, עובדים, כבר יש שני זכיינים, חבל שהם לא ישלמו כלום.

אמנון כהן: העבודה נעשית, המשרד עובד, יש פה עלויות.

אמנון כהן: מן ראוי שהם ישלמו.

אמנון כהן: אם צריך לעשות מאבק אחר ולדאוג לעובדים, במגרש אחר.

אמנון כהן: בשמחה רבה.

אמנון כהן: אני אתך למען העובדים, לאורך כל הדרך.

אמנון כהן: פה יש דבר טכני, לא צריך לעכב אותו.

אמנון כהן: אני מתגייס אתך.

אמנון כהן: יש פה נציגים של ארבע מפלגות, ברוך השם.

אמנון כהן: נשב יחד, נראה איך אפשר להועיל, לפתוח מחדש הסכמים, חקיקה וכו'.

אמנון כהן: אבל את זה נאשר, זה דבר פעוט.

אמנון כהן: אני מעלה את זה להצבעה.

אמנון כהן: נקבע כן או לא ונתקדם הלאה.

אמנון כהן: כל מאבק שתשליט לנכון, אני אתך בשמחה.

1028: נשמע את המנכ"ל.

אבי הוכמן: אדוני היושב-ראש, אם תביט בנוסח התקנות, תראה שיש שם שני סוגי אגרות: אגרה מסוג אחד ואגרה שנתית.

אבי הוכמן: אני חושב שדרך האגרה השנתית אפשר בהחלט לעשות שוויון בין הגוף שנקרא "חברת הדואר" לבין המתחרים, ולהביא את זה להוגנות.

אבי הוכמן: אני קורא מהחוק, סעיף 1(ח)(2).

קולט אביטל: זה לא כלול בתקנות.

ברוריה מנדלסון: החוק מסמיך את השר לקבוע אגרה.

ברוריה מנדלסון: יש כמה אלמנטים.

ברוריה מנדלסון: השר החליט לקבוע אגרה בעד היתר.

ברוריה מנדלסון: יש לשר גם סמכות לקבוע אגרה שנתית שעל בעל הרישיון לשלם.

ברוריה מנדלסון: אבל בשלב זה השר לא מצא לנכון לקבוע זאת.

ברוריה מנדלסון: בחוק כתוב שהשרים – שר התקשורת ושר האוצר – רשאים לקבוע "(1) אגרה בעד מתן רישיון או בעד רישוי לפעול לפי היתר; (2) אגרה שנתית שעל בעל רישיון לשלם בעד כל סוג של שירות דואר שהוא נותן; (3) דרכים ומועדים לתשלום האגרות, לרבות הצמדתן למדד המחירים, גביית ריבית פיגורים והוצאות גבייה".

קולט אביטל: מה הסיבה שהוא לא ניצל את הרשות שיש לו בחוק להטיל את האגרה השנתית?

ברוריה מנדלסון: אני חושבת שאלו שיקולים כלכליים.

ברוריה מנדלסון: הוא לא קיבל המלצות כלכליות שמצביעות על הצורך לקבוע זאת.

יורם בונן: אדוני היושסב-ראש, אני מייצג את "חברת אביב שיגור" ואת חברת "מסר".

אמנון כהן: מי שניגשו למכרז?

אתי בנדלר: הם הגישו בקשה לפעול על-פי היתר.

יורם בונן: התאפקתי עד עכשיו אבל יש גבול.

קולט אביטל: אני לא רואה סיבה שתדבר כך.

יורם בונן: אם חברת הדואר מדברת, ומעלה טענות נגד המתחרים, לשם כך הזמינו את המתחרים.

יורם בונן: יש גבול למה שהתאפקתי, לזה התכוונתי.

יורם בונן: יש כאן ניסיון לצייר תמונה שהיא בלתי מתקבלת על הדעת למי שהיה בתהליך הזה מתחילתו.

יורם בונן: מספרים לך רק חלק מהעובדות.

דוד טל: איך אתה אומר את זה עלי?

דוד טל: הייתי מתחילת התהליך וזה מתקבל על דעתי.

יורם בונן: לדעתי לא, ואסביר למה.

יורם בונן: מדברים על שוויון בין המתחרים אבל לא מספרים על רשימת ההטבות שרשות הדואר מקבלת במעמדה כחברה ממשלתית.

יורם בונן: קראתי, אני לא יודע אם זה נכון או לא, שבמסגרת ההסכם עם המדינה היא קיבלה 270 מיליון ש"ח, אני לא זוכר שמישהו מהמתחרים הפרטיים קיבל משהו דומה לזה.

קריאה: אני לא חושב שמישהו מהמתחרים עשה כך למדינה.

קריאה: בושה.

אמנון כהן: אל תפריעו בבקשה.

יורם בונן: גם אנחנו מעסיקים מאות עובדים, וגם אנחנו משלמים להם פנסיה, ואנחנו לא מקבלים כסף מהמדינה.

דוד טל: תהיו מוכנים לפטר 500 עובדים?

יורם בונן: לפטר חס וחלילה, להעסיק עוד.

יורם בונן: לגבי השירות האוניברסלי וההגנה על רשות הדואר, או חברת הדואר: הפתיחה לתחרות היא פתיחה חלקית, כך בהגדרה בחוק.

יורם בונן: כלומר, בשלב הראשון המתחרים רשאים לפעול רק ב-25% מהשוק.

יורם בונן: זאת אומרת ש-75% סגור לגמרי לתחרות.

אמנון כהן: עדיין.

יורם בונן: זה מה שבא לממן את השירות האוניברסלי, זה מה שבא לממן את הנטל על חברת הדואר.

יורם בונן: אם אני יכול לפעול רק ב-25% מהשוק, וגם בתוכם רשות הדואר חוסמת 25% מהלקוחות, כי יש לה גישה בלעדית לתיבות חלוקה ולמרכזי חלוקה – זו תחרות שוויונית?

יורם בונן: אדוני היושב-ראש, יש פער עצום מבחינת ההוגנות בתחרות לטובת רשות הדואר.

יורם בונן: הדבר האחרון שאפשר הוא להכביד עלינו מאוד.

יורם בונן: ועוד משפט אחד, עניין התמלוגים שמועלה כאן רלוונטי רק למי שיש לו רישיון כללי, לפי החוק.

יורם בונן: חברת הדואר היא היחידה שמותר לה לקבל רישיון כללי.

יורם בונן: המתחרים פועלים על פי היתרים מיוחדים, בנישה של השוק.

יורם בונן: לכן אין אפשרות להטיל עלינו תמלוגים.

1028: אדוני היושב-ראש, אנחנו פה חברי כנסת.

1028: לפי מה שאומר עו"ד בונן, אולי אנחנו לא בסדר, כי אנחנו ממש רוצים להגן על 7,000 משפחות, אולי יש טעות עם זה.

אמנון כהן: לי אין טעות.

אמנון כהן: אנחנו צריכים לעשות גם את העבודה הזאת.

אמנון כהן: הצעתי לך את הסיוע שלי, כל מה שתצטרך כדי לשמור על העובדים.

אמנון כהן: אני אתך באש ובמים.

אמנון כהן: סעיף 2 לתקנות עומד לאישור: אנחנו מאשרים.

אמנון כהן: ברגע זה אישרנו,

1028: מה?

1028: הצבעת?

אמנון כהן: אתה מתנגד?

אמנון כהן: אני מקיים הצבעה על סעיף 2, הוא הסעיף שנשאר פתוח כי ביקשת להתייעץ.

אמנון כהן: מי בעד? 3 בעד.

אמנון כהן: מי נגד?

אמנון כהן: שניים.

אמנון כהן: הסעיף אושר.

אמנון כהן: למעשה בזה סיימנו את כל הסעיפים, הם כבר אושרו.

אמנון כהן: תקנות הדואר (תשלום בעד היתר), התשס"ו-2006 אושרו כהצעת המשרד.

אמנון כהן: זה ייכנס לתוקף עם הפרסום.

אמנון כהן: תודה.