ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 567, 2005-12-19 11:30

אמנון כהן: בוקר טוב לכולם, אני פותח את הדיון של ועדת הכלכלה בנושא:

אמנון כהן: הצעת חוק גנים בוטניים, התשס"ה-2004 של חבר הכנסת דניאל בנלולו וקבוצת חברי כנסת, פ/2794, בהכנה לקריאה שניה ושלישית.

אמנון כהן: הנושא חשוב מאוד, ולכן הוועדה ראתה לנכון לשבצו בסדר היום למרות שיש לי הרבה חוקים על השולחן.

אמנון כהן: זה השבוע האחרון, ורצינו לסיים את החוק הזה.

אמנון כהן: חייבים לתת ביטוי לנושא הגנים הבוטניים.

אמנון כהן: נתחיל בקריאת החוק.

שמרית שקד: הצעת חוק גנים בוטניים, התשס"ו-2005 סעיף 1 – הגדרות "בחוק זה – "גן בוטני" – גן נטוע צמחים שונים לפי שיטה מדעית, ולמטרה מחקרית, מדעית או חינוכית; "גן בוטני מוכר" – גן בוטני, אשר שר החקלאות ופיתוח הכפר הכריז עליו, בהתאם להוראות סעיף 2, כעל גן בוטני מוכר; "האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים" – כמשמעותה בחוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, התשכ"א-1961; "המנהל" – המנהל הכללי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר; "המועצה" – המועצה לגנים בוטניים, שהוקמה לפי סעיף 5; "השר" – שר החקלאות ופיתוח הכפר.

שמרית שקד: " הנוסח שהוקרא זהה לנוסח בכחול, למעט העובדה שהורדה ההגדרה של "הנהלת הגן".

אמנון כהן: האם יש הערות לסעיף ההגדרות?

אמנון כהן: יעל אביגדור

אמנון כהן: האם יש הערות לסעיף ההגדרות?

אמנון כהן: יעל אביגדור אני מבקשת להוסיף למטרות הגן הבוטני גם תיירות, ולא רק מחקר מדע או חינוך.

אמנון כהן: זאת משום שבקיבוץ עין גדי יש למשל גן בוטני ותיק וייחודי מאוד, וכרגע המטרה שלו היא לא מחקרית.

אביגיל הלר: שמי אביגיל הלר, מדריכה במחלקה לגננות במשרד החקלאות.

אביגיל הלר: אני חושבת שהגדרה של גן לפי שיטה מדעית בלבד פוסלת הרבה גנים שיש בארץ.

אביגיל הלר: היא מותירה גן אחד או שניים, וישנם גנים נוספים שמאורגנים לפי סדר אחר.

אמנון כהן: מדובר בגן בוטני.

אביגיל הלר: יש גן אקולוגי בטכניון, שיש בו - - - צמחי בר, יש אוספי צמחים, יש את חוות נוי שיש בה אוספי צמחים, יש את עין גדי שיש בה צמחים נדירים.

אביגיל הלר: כלומר, לאו דווקא רישום לפי שיטה מדעי מחייב את הנושא הזה.

אביגיל הלר: אני חושבת שההגדרה צריכה להיות "גן של צמחי תרבות ובר".

שמרית שקד: הדיון הזה התקיים גם בהכנה לקריאה ראשונה, שם הוועדה ביקשה להבחין בין גנים ציבוריים ופארקים, שמיועדים למטרות נוי ותיירות, לבין גנים בוטניים.

שמרית שקד: כפי שנועצנו עם פרופ' רחל נחושתאי, הגדרתם של גנים בוטניים היא גנים שמיועדים למטרות מחקריות חינוכיות, ולא למטרות תיירות.

שמרית שקד: זאת למעשה ההבחנה.

שמרית שקד: יצחק איילון - - -

אמנון כהן: נגיע לזה.

אמנון כהן: כרגע אנחנו מאשרים את סעיף ההגדרות.

אמנון כהן: נעבור לסעיף 2.

שמרית שקד: סעיף 2 – הכרזה על גן בוטני מוכר

שמרית שקד: סעיף 2 – הכרזה על גן בוטני מוכר (1) בגן קיימים 3,000 מיני צמחים שונים לפחות; (2) הצמחים מסומנים בשמם המדעי; (3) המידע אודות הצמחים מתועד במאגר מידע; (4) הגן מיועד לאחת או יותר מהמטרות הבאות: (א) שימור מיני צמחים ייחודיים; (ב) אקלום צמחים; (ג) הוראה ומחקר בתחום הבוטניקה, האקולוגיה או החקלאות; (ד) מטרה אחרת שקבע השר בצו, בהתייעצות עם המועצה, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת; (5) הגן הוא מוסד ללא כוונת רווח, כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975, והושקעו בו כספים ממקורות עצמיים, אוש יש לו הכנסות עצמיות, בהיקף שקבע השר; (6) אושרה תכנית המייעדת את השטח לשטח פתוח, בהתאם להוראות חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965".

שמרית שקד: הנוסח הקודם היה "אושרה תכנית המייעדת את השטח כגן בוטני", ואנחנו מציעים לשנות ל"שטח פתוח".

שמרית שקד: מייד נסביר.

שמרית שקד: אולי אפשר לשמוע את עמדת משרד הפנים, ואסביר.

עדי ביתן: בזמנו התעוררה השאלה ביחס לייעוד של גן בוטני.

עדי ביתן: אנחנו ביקשנו שתהיה - - - חוק התכנון והבניה כדי לוודא שמי שמקים גן בוטני עומד בדיני התכנון והבניה.

עדי ביתן: בהתחלה כתבנו "גן בוטני", ואז נתעוררה כאן הטענה שיש מעט מאד מקומות, ואולי אפילו רק אחד, שהם בייעוד של גן בוטני.

עדי ביתן: שלחתם את נציג משרד הפנים לבדוק, והוא אכן בדק ומצא שגן בוטני לא מוגדר באף תוכנית כייעוד אלא כשימוש בלבד.

עדי ביתן: לכן הלכנו אחורה לייעוד מתאים, שהוא שטח פתוח, וכך אנחנו מאפשרים - - - זה עונה לנו גם על הקריטריון של עמידה בעקרונות דיני התכנון והבניה, ומצד שני מאפשר לכ-5 גנים בוטניים להכנס כבר עכשיו לחוק, ומייתר את הוראת השעה - - -

אמנון כהן: האם יש הערות נוספות לגבי סעיף 2?

יורם גולדרינג: שמי יורם גולדרינג, מקק"ל.

יורם גולדרינג: אני רוצה להסתייג מסעיף קטן (1), שמדבר על מספר המינים.

יורם גולדרינג: אני רוצה להזכיר לכולם שגן בוטני הוא לצורך הענין מוזיאון, שהמוצגים בו הם צמחים.

יורם גולדרינג: מוזיאון איננו נמדד על פי מספר הפריטים שיש בו אלא על פי האיכות שלו.

יורם גולדרינג: הגן הבוטני באילנות, אותו אני מייצג, הוא גן שמוגדר "ארבורטרום" – גן בוטני לעצים בלבד.

יורם גולדרינג: מי שירצה כקריטריון 3,000 מיני עצים – לא יצליח להגיע לעולם למספר הזה.

דב ענבר: שמי דב ענבר, אני מנהל מקווה ישראל.

דב ענבר: הגן הבוטני של מקווה ישראל קיים מאז 1930.

דב ענבר: יש לנו 1,200 מינים.

דב ענבר: לא יעלה על הדעת שפתאום יילכו אחורה ויפסלו אחורה את הגן הבוטני, שהוא ראשון בארץ ומשמש לכל המטרות האחרות שהוזכרו.

אמנון כהן: כמה מינים אדוני מציע, למשל?

דב ענבר: במקווה ישראל יש 1,200 סוגים – אני חושב שיש כאן מספיק מומחים.

יורם גולדרינג: אני לא חושב שצריך להגביל את זה במספר.

אמנון כהן: זה חייב להיות מוגבל.

אמנון כהן: כל אחד עם 50 מינים לא יהיה לי גן בוטני.

אמנון כהן: לכן צריך להגביל את זה למינימום.

יורם גולדרינג: 100 עד 150.

אביגיל הלר: לדעתי, המספר צריך להיות 100 עד 150.

אביגיל הלר: יש גנים בוטניים קטנים מאוד.

אביגיל הלר: אם יותר לי להוסיף הערה נוספת: מצוין כאן שהמידע אודות הצמחים חייב להיות מתועד במאגר מידע.

אביגיל הלר: יש אפשרות לתעד גם בדרכים אחרות, ולאו דווקא במאגר מידע.

אביגיל הלר: כלומר, יש כאן תנאים מגבילים, שמתאימים מאוד לגן אחד או שניים, ולא לגנים אחרים.

אביגיל הלר: אני חושבת שצריך להיות פתוחים יותר גם לגנים אחרים.

רחל נחושתאי: אני בדקתי בעולם את מספר המינים, רק כדי שנקבל איזושהי פרופורציה – הרי אנחנו לא יוצרים המצאה ישראלית לגנים בוטניים: בקיו-גארדן באזור לונדון יש 28 אלף מינים; במיסורי – 30 אלף מינים; בבריסטול – 15 אלף מינים; בפאריז – 15 מינים; בברלין – 18 אלף מינים.

רחל נחושתאי: אפילו בגן הבוטני באוניברסיטה העברית יש 10 אלף מינים.

רחל נחושתאי: לדעתי, 3,000 הוא מספר נמוך באופן יחסי למה שיש בגנים בוטניים בעולם.

אריה לבקוביץ: כמה תושבים יש שם?

אריה לבקוביץ: כפי שציינו כאן, גן בוטני ערכי נמדד לפי הערכיות של העצים שלו, ולא לפי מספר הקקטוסים שנמצאים מאזורים שונים – כאשר אני יכול לנפח את זה ולקבל בדואר חבילות שלמות של קקטוסים מכל העולם, וליצור 5,000 מינים.

אריה לבקוביץ: השאלה היא אם העצים הם ערכיים ומשמשים לתועלת הציבור, ומבחינה מדעית, במובן הרחב ביותר.

אריה לבקוביץ: כך למשל, ביחס לציבור שלנו, הענין של טיפוח ארבעת המינים בחג הסוכות או שבעת המינים, צמחי תועלת או צמחי מצווה – חשובים לא פחות, כי הם משרתים ציבור רחב למדיי.

אמנון כהן: האם יש לנו הצעה שיכולה לפתור את הבעיה?

אמנון כהן: יש כאן החלטה שקבלנו, כך שזה יהיה 3,000 מינים, אבל אני רוצה שיהיה מנגנון שיאפשר לשר שיקול דעת כאשר מדובר במשהו ערכי וחשוב, שתהיה סמכות לתת לגוף מסוים כיוון שזה ערכי.

אמנון כהן: אין לו 3,000 מינים אלא 100, אבל זה ערכי וחשוב לנו לשמר זנים מסוימים.

שמרית שקד: אפשר להציע שהסמכות הזאת של השר להכיר בגן בוטני גם אם לא נתקיים לגביו התנאי הזה של 3,000 מינים תהיה מותנית באישור המועצה.

שמרית שקד: כך אנחנו נבטיח שהחלטות האלה יהיו באמת החלטות מקצועיות.

שמרית שקד: כאשר דרוש מבחינה מקצועית להכיר בגן הבוטני, ויש טעמים מקצועיים להכיר בכך, זה יהיה באישור המועצה.

1028: ראשית, אני רוצה לשמוע את נוסח ההצעה.

1028: ברגע שאשמע אוכל להגיב.

שמרית שקד: "השר, באישור המועצה, רשאי להכיר בגן בוטני לענין חוק זה, אף אם לא נתמלא לגביו התנאי האמור בסעיף קטן (2)(1) .

1028: בסדר גמור.

אביגיל הלר: מה שקורה הוא שיש עשרה גנים שהם גנים בוטניים, לדעתי.

אביגיל הלר: לפי החוק רק גן בוטני אחד נכנס להגדרה, ואחרים צריכים עכשיו לטפס על משוכה, ולנסות להגיע ולבקש שיתחשבו בהם ויחשבו עליהם.

אביגיל הלר: למה לא להגדיר מראש כך שתתאפשר כניסה לכמה גנים בוטניים, ולא לגן בוטני אחד?

אביגיל הלר: יצחק איילון נציג משרד החקלאות התעקש בדיון על הנקודה הזאת בישיבה הקודמת.

אביגיל הלר: הוא רצה להבדיל כך שלא כל מי שיש לו גינה עם 10 עצים יוכל להכריז על עצמו כגן בוטני.

אביגיל הלר: לכן הסמכות שבתיקון שניתנה לשר מאפשרת שיקול דעת נוסף גם לשר וגם למועצה.

אביגיל הלר: זו סמכות כל כך רחבה, שאפשר להעלות הרבה מטרות, כמו תיירות, שיווק ומספר מינים.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: לסעיף (1)(2) תוסף ההערה האמורה.

אמנון כהן: אני לא רוצה להכניס כל גן עם 10 עצים להגדרה של גן בוטני.

אמנון כהן: יש כאן ענין ערכי שאנחנו רוצים למסד, אבל אני לא רוצה לקבוע 3,000 בצורה גורפת.

אמנון כהן: לכן אנחנו נותנים לשר אופציה – תבואו ותשכנעו.

אסף פולק: בואו נגביל בשיקול דעת, כי בסופו של דבר, כפי שאמר מר איילון, כל גינה עם כמה עצים תוכל לבוא ולדרוש להכנס לרשימה.

אסף פולק: בין אם כרגע השר יאשר ובין אם לא, אני מציע שנגביל את שיקול הדעת שלו, כדי שלא כל המדינה - - -

אמנון כהן: השר בתיאום עם המועצה.

שמרית שקד: באישור.

אמנון כהן: מה אתה מציע?

אסף פולק: ובלבד ששאר המטרות שרשומות בסעיף (2) - - -

אמנון כהן: כלומר, לא רק 3,000 מינים, אלא קחו בחשבון גם שיקולי דעת אחרים.

אמנון כהן: אפשר להכניס.

שמרית שקד: מהסעיף שניסחנו ברור שהוא רשאי להכיר - - - לגבי התנאי האמור בסעיף קטן (2)(1).

שמרית שקד: כלומר, השר יכול להתגמש רק בסעיף קטן (1), ולא בכל שאר הסעיפים.

אמנון כהן: אישרנו את סעיף 2.

אמנון כהן: נמשיך הלאה.

אריה לבקוביץ: למה רק שם מדעי?

אמנון כהן: אדוני, אל תפריע לי.

אמנון כהן: נעבור לסעיף 3.

שמרית שקד: הציעה נציגת משרד הפנים: "אם קיימות נסיבות" - - -

אמנון כהן: את הניסוחים המשפטיים תעשו אחר כך.

שמרית שקד: סעיף 3 – כללים להכרה בגן בוטני "השר רשאי, לאחר התייעצות במועצה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע כללים נוספים להכרה בגן בוטני לענין חוק זה.

שמרית שקד: " סעיף 4 – ביטול הכרה "השר רשאי, לאחר התייעצות במועצה, לבטל או להתלות הכרה בגן בוטני, אם חדלו להתקיים בו התנאים האמורים בסעיף 2, או אם לא נתקיימו בו ההוראות לפי חוק זה.

שמרית שקד: "

אמנון כהן: האם יש הערות לסעיפים 3 ו-4?

אמנון כהן: אושר.

אמנון כהן: נמשיך לסעיף 5.

אריה לבקוביץ: יש לי הערה.

שמרית שקד: סעיף 5 – מועצה לגנים בוטניים (א) השר, בהתייעצות עם האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ימנה מועצה לגנים בוטניים.

שמרית שקד: (ב) המועצה תהיה בת 11 חברים, ואלו הם: (1) נציג משרד החקלאות ופיתוח הכפר; (2) נציג משרד החינוך התרבות והספורט, לפי המלצת שר החינוך התרבות והספורט; (3) נציג משרד המדע והטכנולוגיה, לפי המלצת שר המדע והטכנולוגיה; (4) נציג מינהל מקרקעי ישראל; (5) איש מקצוע מתחומי הגננות, אדריכלות הנוף והחקלאות, שאינו עובד המדינה; (6) שלושה אנשי הסגל האקדמאי במוסדות מוכרים בארץ, שמומחיותם בתחום הבוטניקה, האקולוגיה או החקלאות; בפסקה זו, "מוסד מוכר" – כמשמעותו בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958; (7) נציג הקרן הקיימת לישראל; (8) נציג מרכז השלטון המקומי; (9) נציג ציבור אחד.

שמרית שקד: " הרכב הוועדה זהה להרכב שהופיע בנוסח הכחול.

שמרית שקד: השינוי היחיד שאני מציעה להכניס כאן הוא: במקום לקבוע שנציג משרד החקלאות ופיתוח הכפר יהיה היושב ראש, כפי שנקבע בכחול, אני מציעה לקבוע בסעיף מיוחד שהשר ימנה יושב ראש למועצה וממלא-מקום קבוע מבין חברי המועצה.

אמנון כהן: איזה שר?

שמרית שקד: שר החקלאות, לכל אורך החוק.

1028: אז מה ההבדל?

שמרית שקד: אקריא עד הסוף:

שמרית שקד: הוא ימנה אותם "מבין חברי המועצה האמורים בפסקאות (4) עד (9) של סעיף 5", כלומר – לא מבין נציגי הממשלה.

שמרית שקד: שיושב ראש המועצה לא יהיה מבין נציגי הממשלה, והם לא יהיו תלויים במועצה.

שמרית שקד: כך מקובל לאורך החקיקה.

שמרית שקד: "(ג) בישיבות המועצה רשאים להיות נוכחים, בלא זכות הצבעה, נציג נוסף מטעם משרד החקלאות ופיתוח הכפר ונציג המשרד לאיכות הסביבה שימנה השר לאיכות הסביבה.

שמרית שקד: (ד) המועצה תמלא את התפקידים המוטלים עליה לפי חוק זה, ותייעץ בכל ענין אחר הנוגע לביצועו של החוק.

שמרית שקד: " סעיף 5(ב)(1) קובע שיהיה נציג משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

שמרית שקד: בנוסח שהופיע בכחול, כתבנו: "נציג משרד החקלאות ופיתוח הכפר, והוא יהיה היושב ראש".

שמרית שקד: המטרה שלנו היא שהמועצה תהיה תלויה פחות במועצה, ותהיה לה עצמאות משלה.

שמרית שקד: אנחנו מציעים שיושב ראש המועצה דווקא לא יהיה מבין נציגי הממשלה.

אמנון כהן: לא בהכרח.

1028: אדוני היושב ראש, הרי בכל מקרה צריכה להיות כאן משרד אמון של שר החקלאות.

אמנון כהן: למה?

1028: כי אני חושב שזה צריך להיות כך.

1028: זה שייך למשרד החקלאות.

1028: בפעם הקודמת קבענו שהיושב ראש צריך להיות מתוך אנשי משרד החקלאות.

אמנון כהן: לחוק ולגנים זה לא טוב.

אמנון כהן: הנציג של השר יהיה בכל מקרה בתוך המועצה הזאת.

1028: אבל השר הוא שיבחר את היושב ראש.

1028: למה לא? זה שייך לחקלאות.

אמנון כהן: מי בוחר בסופו של דבר את היושב ראש?

שמרית שקד: השר בוחר את היושב ראש, אבל הוא לא יכול למנות את הנציגים שלו; הוא צריך למנות מישהו מבין חברי המועצה, שאיננו נציג הממשלה.

1028: אבל הם האנשים שלו – הוא מינה אותם.

1028: מה ההבדל?

1028: מה זה משנה אם הוא יהיה איש ממשלה.

אמנון כהן: יש חברי מועצה שחלקם מונו על ידי משרדי הממשלה וחלקם אנשי ציבור או אנשי מקצוע.

אמנון כהן: מכיוון שאנחנו רוצים שתהיה עצמאות, שהשר לא ישלוט במועצה במאת האחוזים, אנחנו רוצים שדווקא נציגי הממשלה לא יכהנו כיושבי ראש.

1028: מי למשל הם נציגי הממשלה?

אמנון כהן: נציגי משרד החקלאות, משרד החינוך והתרבות, משרד המדע.

1028: את מי השר יכול לבחור כיושב ראש?

שמרית שקד: מתוך אנשי האקדמיה, איש מקצוע, נציג השלטון המקומי או נציג ציבור.

שמרית שקד: הוא בוחר.

לאה ורון: הוא בוחר, הוא רק לא בוחר פקיד שלו ממשרד החקלאות אלא ממאגר אחר.

אמנון כהן: זה טוב יותר לחוק ולעם ישראל.

אמנון כהן: שלא יגידו: זיקה פוליטית, ג'ובים לחבר'ה.

אמנון כהן: שלא יגידו דברים כאלה – זה יותר טוב לך, לי ולכל עם ישראל.

אמנון כהן: יצחק איילון הערה קטנה: השר קיבל בסעיף 2(1)(ד) סמכות רחבה להחליט מי מתאים לפי סעיף (ד).

אמנון כהן: צריך לתת לו גם את הכלים לעבוד אתם.

אמנון כהן: אני מעריך שהיושב ראש הממונה צריך להיות הכלי שהוא יעבוד אתו.

1028: לפי הסעיף הזה השר בוחר את היושב ראש, רק לא מקרב נציגי הממשלה?

שמרית שקד: בדיוק.

לאה ורון: חבר הכנסת בנלולו, תראה את סעיף 7.

אמנון כהן: האם יש הערות לסעיף 5?

ניר וילנר: שמי ניר וילנר מהלשכה המשפטית במשרד החקלאות.

ניר וילנר: אנחנו מציעים לאזן את זה, ולהוסיף נציג מקצועי נוסף של משרד החקלאות.

אמנון כהן: לא מוסיפים יותר שום דבר.

רחל אדם: שמי רחל אדם, מהמשרד לאיכות הסביבה.

רחל אדם: אנחנו מבקשים להוסיף נציג נוסף של השר לאיכות הסביבה.

אמנון כהן: איפה הייתם בקריאה הראשונה?

1028: דיברנו על זה, אדוני היושב ראש.

רחל אדם: אנחנו לא מוסיפים כלום.

רחל אדם: גם המדען הראשי של רשות הטבע והגנים.

רחל אדם: אני רק רוצה להסביר שזה נושא שנוגע מאוד לסמכויות של השר לאיכות הסביבה.

אמנון כהן: מה הקשר של הגן הבוטני למשרד לאיכות הסביבה?

רחל אדם: מדובר בבוטניקה.

רחל אדם: מדובר על כל הנושא של שימור - - הביולוגי ושימור טבע.

רחל אדם: אלה ממש הסמכויות האלה.

אמנון כהן: אבל למה לא נכחת בדיון בקריאה הראשונה?

רחל אדם: אנחנו מבקשים להוסיף שני נציגים נוספים – גם של המשרד לאיכות הסביבה.

אמנון כהן: לא השבת על השאלה: איפה הייתם בקריאה הראשונה?

1028: היא היתה.

רחל אדם: אני לא הייתי, וחיפשתי את הפרוטוקול כדי לראות איך זה התגלגל כך שאנחנו למעשה מינינו כאן נציג בסעיף 5(ג), שלא תהיה לו זכות הצבעה.

אמנון כהן: מנהלת הוועדה מסבה את תשומת לבי לסעיף 5(ג): "בישיבות המועצה רשאים להיות נוכחים, בלא זכות הצבעה, נציג נוסף מטעם משרד החקלאות ופיתוח הכפר ונציג המשרד לאיכות הסביבה שימנה השר לאיכות הסביבה".

אמנון כהן: יש לכם נציגים שם.

אמנון כהן: אם יש לכם הערה, לא חייבים להצביע; את ההערה שלכם ישמעו.

אמנון כהן: אני בטוח שהאנשים החשובים שיישבו שם יעירו את ההערות החשובות.

1028: בדיון הקודם החלטנו שאתם תהיו משקיפים.

1028: תעלו את ההערות שלכם כמשקיפים.

1028: בדיון הוקדם זה הוזכר – גם לגבי המדען הראשי וגם לגבי המשרד לאיכות הסביבה – ואמרנו שהם יהיו משקיפים.

רחל אדם: אין כאן אזכור כלל של רשות הטבע והגנים, שהיא למעשה הגוף שמופקד על כל הנושא של שימור טבע.

אמנון כהן: יש כאן נציג ציבור אחד, ויכול להיות שזה יהיה נציג - - -

רחל אדם: אנחנו מבקשים להוסיף שני נציגים.

1028: הוספנו אותם כמשקיפים.

רחל אדם: אנחנו מבקשים להיות שם בזכות הצבעה – גם המדען הראשי של רשות הטבע והגנים וגם של המשרד לאיכות הסביבה.

רחל אדם: ברמה המיניסטריאלית, אלה הסמכויות שלנו.

1028: אי אפשר להרחיב את מספר החברים.

אריה לבקוביץ: אני מתייחס לסעיף 2(ג) "הוראה ומחקר בתחום הבוטניקה, האקולוגיה או החקלאות" – שתהיה תוספת "או על פי המסורת היהודית".

אמנון כהן: סיימנו עם סעיף 2.

אריה לבקוביץ: הצבעתי, ולא אפשרת לי.

אריה לבקוביץ: יש לנו מסורת מפוארת והיסטוריה על כל צמח וצמח.

אריה לבקוביץ: אצלנו מנצלים את זה, ואחרים לא מנצלים את זה.

1028: תן לו את זה, אדוני היושב ראש.

אמנון כהן: למה הכוונה ב"מסורת היהודית"?

אריה לבקוביץ: להוסיף את המילה "הצומח ביהדות".

שמרית שקד: אם אתה מבקש לקדם מחקר של צמחים שהיו בתקופת התנ"ך וכולי, זה יכול להכנס גם לפי הנוסח הקיים היום.

אריה לבקוביץ: אבל למה לא לכתוב את זה במפורש?

אריה לבקוביץ: כאן כתוב "שיטה מדעית מסוימת".

אריה לבקוביץ: מה זה "המסוימת"?

אריה לבקוביץ: יש הרבה מדעים.

אריה לבקוביץ: יש שיטות שונות.

אריה לבקוביץ: למה לתפור את זה לשיטה מדעית אחת?

שמרית שקד: שיטה מדעית מסוימת פירושו כל שיטה מדעית, ובלבד--

אריה לבקוביץ: למה לא לכתוב את הדברים במפורש?

אריה לבקוביץ: למה משחקי הסעיפים?

אריה לבקוביץ: יש מחקר על לולבים ועל הדסים.

אריה לבקוביץ: הבאנו עשרה סוגי ערבות מחו"ל כדי לאקלם אותן כאן בארץ.

אריה לבקוביץ: אני לא נקרא מחקר?

אמנון כהן: זה נקרא בוטניקה.

אריה לבקוביץ: אבל זה על פי היהדות.

אריה לבקוביץ: אסור להזכיר כאן את המילה "יהדות"?

אמנון כהן: זה בפנים.

אריה לבקוביץ: למה זה מפריע לך לכתוב "על פי היהדות".

אריה לבקוביץ: השר בשיקולים שלו יידע שיש גם נושא כזה.

אמנון כהן: אבקש לברר עם גורם מקצועי את הערתו של הרב:

אמנון כהן: האם המילה "בתחום הבוטניקה" כוללת את כל הלולבים, ההדסים והאתרוגים – כל מה ששייך למסורת היהודית.

אמנון כהן: או האם לחלופין, אם מחר יבוא כל אדם וירצה לחקור את הנושא הזה, יגידו לו: אדוני, לא כתוב כאן יהדות או מסורת, ולכן זה לא נכנס.

אמנון כהן: אם זה מכסה – זה מכסה.

אמנון כהן: אם זה לא מכסה – נכניס.

רחל נחושתאי: זה מכסה.

אריה לבקוביץ: אם המילה לא כתובה במפורש לשר, זה לא יכסה.

אריה לבקוביץ: הם מסונוורים על מחקר בשיטה מדעית מסוימת.

אריה לבקוביץ: תכתוב את המילה "יהדות" – מה הרתיעה הזאת?

אריה לבקוביץ: אני מנסה 60 סוגי הדסים, ששום גן בוטני לא עושה.

קריאה: אם תכתוב "יהדות", זה יוכל להיות יהדות גם בלי בוטניקה.

קריאה: כל הרעיון הוא שזה חייב להיות בוטניקה.

קריאה: יצחק איילון המחקר בחקלאות ובוטניקה הוא מונח כל כך רחב, עד כדי כך שהוא מכסה גם בודהיזם, ולא רק יהדות; הוא מכסה כל מחקר שנוגע לצמחים ולחקלאות.

אביגיל הלר: אם חזרנו לסעיף 2, יש משהו שלא דנו בו, וזה יתפספס: אני מתייחסת לסעיף 2(4)(א) ו-(ג).

אביגיל הלר: אנחנו לא דנו בכך.

אביגיל הלר: בפסקה (א) כתוב: "שימור מיני צמחים ייחודיים".

אביגיל הלר: אני חושבת שצריך לפרט – "צמחי בר, צמחים נדירים וייחודיים".

אביגיל הלר: בפסקה (ב), "אקלום צמחים", צריך לפרט ולהרחיב: "צמחי בר ותרבות למטרות חקלאות גינון ונוי.

אמנון כהן: לא מפרטים יותר.

אמנון כהן: מה שהיה – היה.

אריה לבקוביץ: מה לגבי ההערה שלי?

אמנון כהן: ההגדרה של "בוטניקה" עונה על כך.

אמנון כהן: אם היתה בעיה, הייתי מכניס – תאמין לי, אני עם כיפה.

אמנון כהן: לא צריך לומר סתם "יהדות", ובשם היהדות לעשות כל מני דברים.

אמנון כהן: זה עונה על הצרכים.

רחל אדם: מה לגבי המשרד לאיכות הסביבה ורשות הטבע והגנים?

אמנון כהן: אמרתי שאתם באים כרגע כמשקיפים.

רחל אדם: אבל אין לנו זכות הצבעה.

רחל אדם: מהי הסיבה?

אמנון כהן: תגידי לשר שיגיש הסתייגות במליאה, ויצביע עליה.

אמנון כהן: אם זה יעבור אנחנו לא נתנגד.

לאה ורון: אנחנו מבקשים להעביר את ההסתייגות בחתימת השר עוד היום, אם אפשר, לעו"ד שקד.

שמרית שקד: סעיף 6 – סייג למינוי חבר מועצה "לא ימונה לחבר המועצה מי שהורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר המועצה".

שמרית שקד: סעיף 7 – יושב ראש המועצה "השר ימנה יושב ראש למועצה וממלא מקום קבוע מבין חברי המועצה האמורים בפסקאות (4) עד (9) של סעיף 5." סעיף 8 – תקופת כהונה "חבר המועצה יתמנה לתקופה של ארבע שנים, והשר רשאי לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת".

שמרית שקד: בנוסח בכחול דיברנו על כך שחבר מועצה יתמנה לתקופה של שלוש שנים, וחלק מתוכם הוא רשאי לשוב ולמנות, וחלק מתוכם הוא לא רשאי לשוב ולמנות.

אמנון כהן: אז למה ארבע שנים?

שמרית שקד: כאן אנחנו מציעים הוראה שהולכת לאורך כל החקיקה: את כולם אפשר למנות לתקופה נוספת אחת, וכולי.

אמנון כהן: אבל למה ארבע שנים?

שמרית שקד: כך נהוג יותר בחקיקה.

שמרית שקד: יותר מקובל ארבע שנים.

אמנון כהן: הערות לסעיפים 6, 7 ו-8, בבקשה.

סיגל אופק: אני מבקשת להעיר לסעיף 6: אם אפשר להגדיר מבחינה משפטית קצת יותר את "אשר מפאת מהותה".

סיגל אופק: זה נותן כאן המון חופש.

שמרית שקד: אנחנו אף פעם לא מגדירים.

אריאל כאהן: כך אנחנו מגדירים היום – "עבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה".

אריאל כאהן: בכל החקיקה החדשה כך כתוב.

אמנון כהן: הערות נוספות?

אמנון כהן: אם כן, הסעיפים אושרו.

אמנון כהן: נעבור לסעיף 9.

שמרית שקד: לקחנו את הסעיפים משם, וזה שונה מהכחול.

שמרית שקד: סעיף 9 – פקיעת כהונה "(א) חבר המועצה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו בהתקיים אחד מאלה: (1) התפטר במסירת כתב התפטרות לשר וליושב ראש המועצה; (2) חדל להתקיים בו התנאי שמכוחו מונה" – כלומר, אם הוא היה נציג הקרן הקיימת לישראל, והוא כבר לא עובד בקרן הקיימת, הוא כבר לא יכהן במועצה "(3) לגבי נציג הציבור – אם נתמנה להיות עובד המדינה; (4) נתקיים בו הסייג הקבוע בסעיף 12(א)" – מדבר על ניגוד עניינים.

שמרית שקד: "(5) נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו; (6) הורשע בעבירה, כאמור בסעיף 6".

שמרית שקד: (ב) השר רשאי להעביר חבר מועצה מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו אם הוא נעדר ללא סיבה מוצדקת מארבע ישיבות רצופות של המועצה או מיותר משליש מהישיבות שקיימה המועצה בשנה אחת.

שמרית שקד: (ג) התפטר חבר המועצה או חדל מסיבה אחרת לכהן כחבר המועצה לפני תום תקופת כהונתו, ימונה חבר אחר במקומו, באותה הדרך שבה נתמנה אותו חבר לפי סעיף 5, וליתרת תקופת כהונתו.

שמרית שקד: "

אמנון כהן: זה כמעט כמו רשות החברות.

שמרית שקד: לאו דווקא רשות החברות – לגבי כל המועצות שמוקמות מכוח החוק.

אמנון כהן: האם יש הערות לסעיף 9?

אמנון כהן: נתקדם.

שמרית שקד: סעיף 10 – סדרי עבודת המועצה "(א) המנין החוקי בישיבות המועצה הוא רוב חבריה, ובהם יושב ראש המועצה או ממלא מקומו הקבוע.

שמרית שקד: (ב) החלטות המועצה יתקבלו ברוב קולות של המשתתפים בהצבעה; היו הקולות שקולים, יהיה ליושב ראש המועצה קול נוסף.

שמרית שקד: (ג) המועצה תקבע את סדרי עבודתה ואת סדרי הדיונים בה, ככל שאלה לא נקבעו לפי חוק זה.

שמרית שקד: " סעיף 11 – תוקף פעולות "קיום המועצה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה ופעולותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר בה, או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו".

אמנון כהן: האם יש הערות לסעיפים 10 ו-11?

אמנון כהן: הסעיפים אושרו.

אמנון כהן: נתקדם הלאה.

שמרית שקד: סעיף ניגוד עניינים הוא סעיף הרבה יותר רחב מזה שהופיע בנוסח הכחול.

שמרית שקד: אני מציע להכניס כאן - - -

אמנון כהן: זה כמו שמקובל?

שמרית שקד: כן.

1028: שינית את זה בהשוואה למה שמופיע בנוסח?

שמרית שקד: אני מציעה לשנות.

אמנון כהן: יש דברים שקבלנו החלטה לגביהם בקריאה הראשונה, אבל יש מועצות דומות, שבהן קבועים כללים לגבי איך מפטרים או חדל כהונה.

אמנון כהן: זה סטנדרטי – לוקחים את זה משם ומלבישים את זה כאן.

אמנון כהן: לכן יש שינויים קלים מהנוסח המקורי לנוסח המוצע.

אמנון כהן: זה חשוב גם לצורך האכיפה שלהם: כשהם יודעים שכולם בנוסח הסטנדרטי הם מיישרים קו לפי הנושאים האלה.

שמרית שקד: בנוסח הכחול היתה רק הוראה אחת: "לא יתמנה ולא יכהן מי שיש לו ניגוד ענינים".

שמרית שקד: כאן אנחנו מסבירים מהו ניגוד ענינים, ומגדירים מיהו קרוב משפחה.

לאה ורון: לאחר הקריאה הראשונה מכינים שוב לצורך הקריאה השניה.

שמרית שקד: סעיף 12 – ניגוד ענינים "(א) לא יתמנה ולא יכהן כחבר המועצה מי שעלול להמצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד ענינים בין תפקידו כחבר המועצה לבין ענין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו.

שמרית שקד: (ב) חבר המועצה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות המועצה, אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד ענינים בין תפקידו כחבר המועצה לבין ענין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; חבר המועצה לא יטפל במסגרת תפקידו ברשות בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות המועצה.

שמרית שקד: (ג) נתברר לחבר המועצה כי הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד ענינים כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), יודיע על כך ליושב ראש המועצה.

שמרית שקד: (ד) בסעיף זה – "ענין אישי" – לרשות ענין אישי של קרובו או ענין של גוף שחבר המועצה או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו, או ענין של גוף שיש להם בו חלק בהון המניות, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות הצבעה; "קרוב" – בן זוג, הורה, ילד, אח או אחות או אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר המועצה.

שמרית שקד: "

אמנון כהן: יש הערות לסעיף 12?

אמנון כהן: נמשיך לסעיף 13.

לאה ורון: סעיפים 10, 11 ו-12 אושרו.

אמנון כהן: מה נמחק בסעיף 13?

שמרית שקד: מיד אפרט.

שמרית שקד: סעיף 13 – השתתפות בתקציב "(א) המועצה תייעץ לשר לענין קביעת אמות מידה לתמיכה בגנים בוטניים לפי סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

שמרית שקד: " הבאתי כאן את הנוסח שהובא בכחול, אותו אני מציעה להשמיט לאחר ייעוץ עם היועצת המשפטית של הוועדה עו"ד אתי בנדלר.

שמרית שקד: היועצת המשפטית הסבירה שההוראות האלה קיימות מכוח הסמכות הכללית שיש לחשב הכללי.

שמרית שקד: אם גוף מסוים שמקבל תמיכה לא עומד בכללים הקבועים בחוק, יש לו סמכות להשהות לו את התקציב או לבטלו, ולכן אין צורך לכתוב כאן במפורש הוראה ספציפית, שתהיה שונה מההוראות שחלות על כל הגופים הנתמכים.

אמנון כהן: אז הורדתם את סעיף קטן (ב) ו-(ג)?

שמרית שקד: אני מציעה להוריד, אם הוועדה תאשר.

הרצל אבידור: אני רוצה להעיר לגבי סעיף קטן (א): "לתמיכה בגנים בוטניים מוכרים".

שמרית שקד: מקובל.

אמנון כהן: הוספנו.

1028: לפי הסעיף הזה, מהיכן מגיע התקציב?

שמרית שקד: לכל משרד יש את תקציב התמיכות שלו.

שמרית שקד: לרוב המשרדים יש תקציב תמיכות.

שמרית שקד: במסגרת תקציב התמיכות שלהם, הם רשאים לחלק תמיכות לכל מני גופים שהם מכירים.

שמרית שקד: זה לא צריך להיות גוף מוכר על ידי חוק; היום משרדי ממשלה שונים מעניקים תקציבים לכל מני גופים שהם מחליטים לתמוך בהם, לאו דווקא אם הם מעוגנים בחוק.

שמרית שקד: סעיף 3א לחוק יסודות התקציב מחייב שתמיכה בגופים נתמכים תהיה לפי אמות מידה קבועות.

שמרית שקד: כאן אומרים שהמועצה תייעץ לשר לענין קביעת אותן אמות מידה.

1028: אבל אנחנו קבענו כאן בתקציב כ-4.5 מיליוני ש"ח או 5 מיליוני ש"ח לפחות – אני כבר לא זוכר.

1028: מי מבטיח שאחרי אישור החוק הם יקבלו את התקציב הזה?

אסף מאיר: העמדה שלנו היתה ועדיין שתקציב של - - - יתוקצב בהתאם ל - - - של משרד החקלאות מתוך תקציב התמיכות שלו, ובהתאם לקריטריונים שציינה כעת היועצת המשפטית.

1028: אז לפעמים הוא יכול גם שלא לקבל בכלל.

הרצל אבידור: אנחנו מתנגדים לזה.

1028: זה לא מה שקבענו.

משה גפני: אפשר לרשום בפרוטוקול שאני צוחק?

אסף מאיר: אני חושב שהתמיכה בנושא הזה צריכה להינתן מתוך תקציב התמיכות של משרד החקלאות.

אסף מאיר: יצחק איילון זה צריך להיות תקציב מיוחד במשרד החקלאות.

אמנון כהן: מה היה בחוק?

1028: בחוק קבענו שורה צבועה.

אמנון כהן: לא היתה שורה.

אמנון כהן: תקרא את החוק ותראה לי.

הרצל אבידור: חבר הכנסת בנלולו, אם כך לא יהיה תקציב לגן הבוטני.

שמרית שקד: נציגי משרד המשפטים אומרים שכך זה גם עבר ועדת שרים.

שמרית שקד: אנחנו לא הכנסנו את זה - - -

1028: אני רוצה להבין: מאיפה יקבלו את הכסף?

הרצל אבידור: אני לא יודע.

הרצל אבידור: לא ממשרד החקלאות.

הרצל אבידור: אין בתקציב התמיכות של משרד החקלאות שום ייעוד לגן הבוטני.

1028: אפילו לא מוסיפים בתקציב הבסיס של משרד החקלאות - - -

אסף מאיר: חבר הכנסת בנלולו, לפי הצעת החוק - - - אני לא רואה כאן את ההוראה - - -

אמנון כהן: חבר הכנסת בנלולו, אתה רוצה להכניס שורה תקציבית לכך?

אמנון כהן: תכתוב, אבל ייתכן שתהיה לך בעיה במליאה.

משה גפני: מכיוון שחבר הכנסת בנלולו הוא חבר שלי ואני רוצה לעזור לו - - -

אריאל כאהן: הממשלה תמכה בוועדת השרים על בסיס - - -

אמנון כהן: סליחה, אנחנו בוועדה לא עובדים אצל שרים בממשלה.

אמנון כהן: חבר הכנסת בנלולו, אתה עובד אצל ועדת שרים לעניני חקיקה?

אמנון כהן: אתה לא עובד, נכון?

אמנון כהן: מה שאתה רוצה אנחנו יכולים להכניס.

1028: בואו נשמע את הדברים של חבר הכנסת גפני – אני מוכן לקבל את הניסיון שלו.

משה גפני: אדוני היושב ראש, הנושא הזה מוכר.

משה גפני: משרד האוצר לא מתכוון לתקצב את זה, ולא יעזור לענין הזה שום דבר.

משה גפני: אלה הם סתם דיבורי סרק.

משה גפני: האפשרות היחידה לכופף את משרד האוצר היא בחקיקה.

משה גפני: זה ברור – הוא עושה את מלאכתו נאמנה; הוא אומר שיש תקציב תמיכות של משרד החקלאות, ושיקציבו לגן הבוטני.

משה גפני: מבחינתו של משרד האוצר, אפשר להקציב את זה גם לצורך ייצור חללית.

משה גפני: זה לא עניינו.

משה גפני: הוא לא מתכוון לת שקל נוסף.

משה גפני: יש בעיה – וצריך להיזהר כאן בוועדה שלא להוסיף עכשיו תקציב בענין הזה.

משה גפני: צריך למצוא את הניסוח המשפטי המדויק.

משה גפני: כיוון שאם יהיה כאן סעיף תקציבי – לא רק שתצטרך 50 חברי כנסת, שאין לך--

לאה ורון: היושב ראש לא יעמיד את זה על סדר היום.

משה גפני: זה לא 4.5 מיליוני ש"ח, כיוון שמשרד האוצר יטען שבשנה הבאה מדובר ב-4.5 מיליוני ש"ח נוספים, ולכן זה 9 מיליוני ש"ח.

משה גפני: יש בעיה אחרת, שהיא חמורה יותר.

משה גפני: עם האוצר יש לנו ניסיון, אבל הבעיה היא שיושב ראש הכנסת לא יביא את זה להצבעה.

1028: אני לא בטוח.

1028: הוא יביא את זה להצבעה.

אמנון כהן: אם זה כך, תכניס להצעת החוק מה שאתה רוצה.

אמנון כהן: מה אתה רוצה שייכתב?

1028: אני רוצה שתהיה כאן שורה צבועה – כסף.

1028: אם לא, כל החוק לא שווה לי.

שמרית שקד: אני יכולה להציע: "השתתפות אוצר המדינה לתמיכה בגנים בוטניים לפי חוק זה, תקבע בחוק התקציב השנתי כמשמעותו בחוק יסודות התקציב.

שמרית שקד: "

אמנון כהן: יפה.

אמנון כהן: זה יהיה סעיף קטן (ב).

קריאה: מה זה אומר?

אריאל כאהן: אני יודע שהוועדה לא עובדת אצלי, אבל צריך לומר שהנוסח המקורי שעמד בפני ועדת השרים נתמך על ידי הממשלה.

אריאל כאהן: זה לא - - -

אמנון כהן: גם זה ייתמך.

אריאל כאהן: אולי.

אריאל כאהן: אני לא יודע.

אמנון כהן: אין ממשלה גם כך.

1028: אפשר לקרוא שוב את הסעיף החדש?

שמרית שקד: "השתתפות אוצר המדינה בתמיכה בגנים בוטניים מוכרים לפי חוק זה, תקבע בחוק התקציב השנתי כמשמעותו בחוק יסודות התקציב.

שמרית שקד: "

אמנון כהן: נתקדם לסעיף 14.

שמרית שקד: סעיף 14 – פיקוח "המנהל או מי שהוא הסמיך לכך, יפקח על הגנים הבוטניים המוכרים, והוא רשאי להכנס, בכל עת סבירה, לכל גן בוטני לבדוק אם קוימו הוראות חוק זה והתקנות לפיו.

שמרית שקד: " סעיף 15 – גמול "שר האוצר רשאי לקבוע הוראות בדבר תשלום גמול לחבר המועצה בעבור השתתפות בישיבות המועצה או בדבר תשלום החזר הוצאות שהוציא לצורך השתפות בישיבות המועצה, והוא רשאי לקבוע כללים, תנאים ושיעורים לענין זה.

שמרית שקד: " אני רוצה להעיר: הסעיף הזה לא היה בנוסח הכחול.

שמרית שקד: רק כדי לשבר את אוזני נציג האוצר: אני לא רואה שלסעיף הזה יש עלות תקציבית מכיוון שהוא נותן סמכות לשר האוצר לקבוע או לא לקבוע.

שמרית שקד: זה לא מחייב אותו.

1028: לא מספיק שאין כסף, הוא גם צריך לתת להם גמול?

שמרית שקד: הוא רשאי לקבוע הוראות; הוא לא חייב – החזר הוצאות, למשל.

שמרית שקד: הוא רשאי לקבוע מה שהוא רוצה – גמול או החזר הוצאות.

1028: - - - להחזר הוצאות.

1028: אני לא רוצה גמול.

אמנון כהן: תשאירי את זה – השר יקבע.

רחל נחושתאי: חבר הכנסת צודק – אני הייתי חברה במועצה הלאומית למחקר ופיתוח, ואף אחד לא קיבל - - -

אמנון כהן: הוא לא חייב לקבל.

אמנון כהן: משאירים כאן פתח.

אמנון כהן: נמשיך לסעיף 16.

אמנון כהן: סעיף 16 – ביצוע ותקנות "השר ממונה על ביצועו של חוק זה, והוא רשאי, לאחר התייעצות במועצה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, ולקבוע חובות שיחולו על הגן הבוטני המוכר, לרבות לענין – (א) אוסף הצמחים בגן בוטני מוכר; (ב) תיעוד ורישום המידע אודות הצמחים בגן בוטני מוכר; (ג) פעולותח ינוך, הסברה והדרכה בתחומי הגנים הבוטניים המוכרים; (ד) עריכה וקידום של מחקרים בתחום הבוטניקה, האקולוגיה והחקלאות; (ה) פתיחת הגן הבוטני המוכר לציבור הרחב".

אמנון כהן: סעיף 16 אושר.

אמנון כהן: נתקדם.

שמרית שקד: סעיף 17 – שמירת הוראות "הוראות חוק זה והתקנות שלפיו אינן גורעות מחובה המוטלת על פי כל דין".

שמרית שקד: היה כאן סעיף, שאומר שהוראות החוק יחולו על - - - כיוון שמשרד החקלאות העיר לי, ובצדק, שאין צורך כי אין גנים בוטניים שנמצאים בבעלות המדינה, הורדנו את זה.

שמרית שקד: סעיף 18 – פרסום ברשומות "הכרזה על גן בוטני כגן בוטני מוכר וביטול הכרזה כאמור יפורסמו ברשומות.

שמרית שקד: "

אמנון כהן: אישרנו את סעיפים 17 ו-18.

שמרית שקד: סעיף 19 – תחילה "תחילתו של חוק זה בתוך שלושה חודשים מיום פרסומו, אשר תכנס לתוקף בתוך שנתיים מיום תחילתו של החוק.

שמרית שקד: " בנוסח שהקראנו בכחול, דרשנו כתנאי להכרה בתנאי הבוטני שיהיה לו ייעוד כגן בוטני.

שמרית שקד: הסבירה נציגת משרד הפנים שאנחנו למעשה מטילים את התנאי, וכותבים שהייעוד יהיה שטח ציבורי פתוח, נכון עדי?

עדי ביתן: שטח פתוח.

עדי ביתן: זה יכול להיות גם שטח פרטי.

שמרית שקד: יש כאן מקום שהוועדה תחליט אם עדיין צריך לתת זמן הוראת מעבר לחוק, כלומר שהתנאי הזה יחול רק בעוד שנתיים.

שמרית שקד: לחלופין, אפשר לשקול אם משהקלנו את התנאים – אין צורך, וזה יחול ביום תחולת החוק.

1028: מיום פרסומו ברשומות.

אמנון כהן: אם כן, זה יהיה: "תחילתו של חוק זה בתוך שלושה חודשים מיום פרסומו.

אמנון כהן: "

1028: למה שלושה חודשים?

1028: מיום פרסומו.

1028: אפשר לבטל את המילה "שלושה חודשים"?

אמנון כהן: תשאיר.

אמנון כהן: תן לכל הגופים זמן להיערך.

1028: מי צריך להיערך?

קריאה: שר החקלאות.

אמנון כהן: אולי הם ירצו תקנות וכן הלאה.

שמרית שקד: סעיף 20 – חובת התקנת תקנות ראשונות "תקנות ראשונות לפי חוק זה יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת בתוך שישה חודשים מיום תחילתו של החוק".

אמנון כהן: אושר.

אמנון כהן: יש הערות נוספות?

אמנון כהן: אני מעמיד להצבעה את הצעת חוק גנים בוטניים, התשס"ו-2005, כולל כל הסעיפים עם כל התיקונים וכל מה שהועלה כאן.

שמרית שקד: אנחנו מבקשים את הערכת משרד האוצר לענין העלות התקציבית.

לאה ורון: לא צריך - - - קריאה ראשונה.

לאה ורון: חבר הכנסת בנלולו, שאל את נציג האוצר אם יש להם כוונה להתנגד להצעת החוק.

שמרית שקד: אנחנו צריכים לדעת אם מדובר בהצעת חוק תקציבית.

אסף מאיר: ראשית, הממשלה אישרה את הצעת החוק.

לאה ורון: גם בתיקון?

אסף מאיר: הממשלה אישרה את הצעת החוק בכפוף לתיאום.

אסף מאיר: אני חושב שהנוסח המוצע כרגע הוא נוסח שהוא מתואם, ואני לא אזום התנגדות.

שמרית שקד: אני רק רוצה לחדד את דבריו של נציג האוצר:

שמרית שקד: הצעת חוק שיש לה עלות של יותר מ-5 מיליוני ש"ח היא הצעת חוק תקציבית אלא אם כן הממשלה מסכימה.

שמרית שקד: האם בדבריך אתה אומר שאתה מסכים לעלות תקציבית?

שמרית שקד: הרי שינינו את הסעיף.

אסף מאיר: הסעיף שהצגת, אותו הוועדה אישרה, הוא סעיף שלא מגביל בסכום.

אסף מאיר: לכן אני לא יוכל לומר בוודאות אם החוק הזה יעלה יותר מ-5 מיליוני ש"ח או פחות.

שמרית שקד: אם כך, אתה לא רואה בכך הצעת חוק תקציבית.

אסף מאיר: אני לא יכול לומר דבר כזה.

אסף מאיר: אני לא יכול לתת חוות דעת בענין - - -

אמנון כהן: הצבעה בעד הצעת החוק לקריאה שניה ושלישית – פה אחד הצעת החוק אושרה לקריאה שניה ושלישית

אמנון כהן: הצבענו על הצעת החוק להכנה לקריאה שניה ושלישית.

אמנון כהן: אושר פה אחד, תודה רבה.

1028: אני רוצה להודות לשמרית, לנציג האוצר, ליושב ראש הוועדה, למנהלת הוועדה ולכל החברים.

1028: תודה רבה.

1028: יצחק איילון אני רוצה להודות לכולם.

1028: לקח לנו שבע שנים - - -

אמנון כהן: תודה לכולכם, הישיבה נעולה.