ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 531, 2005-11-23 09:30

יצחק וקנין: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה בנושא שה"מ.

יצחק וקנין: הנושא בעצם חשוב מאוד: קיצוץ שאמור להיות על פי התקציב שהוגש לשנת 2006 אמור לקצץ משמעותית בתקציב ההדרכה בנושא של שה"מ, שירות ההדרכה והמקצוע שבמשרד החקלאות.

יצחק וקנין: למי שמכיר את זה מקרוב, לחקלאים, אני חושב שהמדינה הולכת ומוותרת על אחד הנכסים החשובים שלה.

יצחק וקנין: אם החקלאות במדינת ישראל הגיעה למה שהגיעה בשנים האחרונות, אני חושב שזה בזכות אותם מדריכים מקצועיים, על כל השלוחות שלהם בכל הארץ.

יצחק וקנין: יש כוונה לקצץ מעל שלושת רבעי מהתקציב.

יצחק וקנין: קח בחשבון שאם אתה מקצץ את זה .

יצחק וקנין: חבר הכנסת טל.

יצחק וקנין: אני חושב שההתייחסות של האוצר לנושא הזה, כמי שמכיר את זה בעשר השנים האחרונות שאני יושב בוועדה הזאת, כמעט בכל שנה הנושא הזה עלה על שולחן דיוני הוועדה.

יצחק וקנין: אין שנה שהדבר הזה לא עלה ואנחנו הצלחנו להדוף אותו ברגעים האחרונים, לעשות שיפור של התוכניות של האוצר.

דוד טל: אז למה שגם הפעם לא נהדוף את זה?

יצחק וקנין: בשביל זה אנחנו מקיימים את הישיבה.

יצחק וקנין: אני חושב שאם לא ראינו את החשיבות של הנושא הזה כבאמת ערך נעלה מאוד, אז לא היינו מקיימים את הישיבה.

יצחק וקנין: אני חושב שהדבר הזה כל שנה עולה והאוצר מנסה, כמו שהוא מנסה בהרבה תחומים.

יצחק וקנין: אבל דווקא בתחום הזה אני חושב שמישהו צריך להבין שההישגים בחקלאות, במיוחד של מדינת ישראל, הם לא הישגים שבאו מאליהם, אלא בזכות אותם מדריכים, אותה הדרכה, אותם בעלי מקצוע.

יצחק וקנין: ואני אומר את זה בכל התחומים.

יצחק וקנין: אין תחום שאנחנו לא יכולים להתפאר בהישגים שלנו בחקלאות.

יצחק וקנין: לצערי הרב, פקידי האוצר או שהמדיניות בכלל, מכוונים לכיוון שלצערי הרב הוא תלוש מהמציאות.

יצחק וקנין: כיוון שאם הכיוון של האוצר ללכת לאותם גופים פרטיים שהם יתנו את ההדרכה, אני מודיע לכם: מהר מאוד כל המערכת הזאת תקרוס, מכיוון שהיא תפעל אך ורק מהזווית העסקית בלבד ולא בשום זווית אחרת.

יצחק וקנין: ואת זה, כחקלאי, כמי שמכיר את הדבר הזה מקרוב במשך קרוב לארבעים ושבע שנים.

יצחק וקנין: הדבר הזה עלול להמית שואה על החקלאות, שגם כך מתמודדת עם קשיים רבים בכל התחומים, בתחומי המים.

יצחק וקנין: ואם יש דבר שאנחנו יכולים להתפאר בו זה הפיתוח החקלאי.

יצחק וקנין: הפיתוח החקלאי הוא הגורם היחידי שגורם לנו לעמוד מול כל השווקים בעולם.

יצחק וקנין: הרי בכוח אדם אנחנו בבעיה, אנחנו לא יכולים להתמודד בכוח אדם עם מדינות העולם השלישי.

יצחק וקנין: אז הדבר היחידי שיש לנו זה בעצם המשאב האנושי שמפתח את החקלאות.

יצחק וקנין: לכן אני נותן את הפתיחה הזאת כפתיחה, שיהיה ברור לחלוטין שאנחנו לא ניתן יד לקיצוץ הזה.

יצחק וקנין: אנחנו נפעל בכל הכוחות שלנו על מנת שהדבר...

יצחק וקנין: אני לא אומר שלא צריך לעשות שינויים מסוימים או צמצומים, כפי שנעשה בהרבה מקרים.

יצחק וקנין: אבל לא כפי שהאוצר רוצה לעשות את זה.

יצחק וקנין: האוצר רוצה בעצם לחסל את השלוחה הזאת.

יצחק וקנין: החיסול של השלוחה הזאת, אמרתי למה הוא יכול להביא אותנו.

יצחק וקנין: אלה הם בעצם דברי הפתיחה שלי.

יצחק וקנין: אני הייתי רוצה להקדיש זמן קצר לדיון עד השעה עשר וחצי.

יצחק וקנין: אני מקווה שאז תהיה לנו החלטת הצעה של הוועדה שאנחנו נקריא אותה ואני מקווה שעל פיה גם נפעל על מנת שהגזרה הזאת לא תתבצע.

אחמד טיבי: אין ספק שמדובר בנושא שחוזר ונשנה בדיונים כאן בוועדת הכלכלה.

אחמד טיבי: מדובר בקבוצה של אנשים, מעל מאתיים איש, אגרונומים לרוב, אנשים אקדמאים, מיוחדים, שהוכיחו את עצמם.

אחמד טיבי: אנשים שכמעט בדרך כלל אין להם תחליף במקצוע הזה של הדרכה, ידע מקצועי, קידום הענף בכל הרמות האופקיות והאנכיות.

אחמד טיבי: ובא האוצר, פעם אחר פעם, ברצונו להרוס את היחידה הזאת על ידי אמירה של צמצום לחמישים או לכמה עשרות אנשים, שלא יוכלו להשתלט על המרחב הרחב והגדול הזה של כל הפעילות ששם נעשית.

אחמד טיבי: זה חשוב שבעתיים לגבי חקלאים, לבל אחד או שתיים ולא לגבי חקלאים גדולים.

אחמד טיבי: אלה בדרך כלל זקוקים להדרכה הצמודה והייעוץ המקצועי הזה.

אחמד טיבי: אני כולל בזה גם את החקלאים הערבים באזור המשולש, ואחרים.

אחמד טיבי: גם ברמה הכלל ארצית וגם ברמה הזאת, זו סיבה להתנגד לניסיון הזה הלא מוצדק, שוב, הלא מוצדק, פעם אחר פעם, של משרד האוצר לחסל את שירותי ההדרכה.

אחמד טיבי: אני אסתפק בהקדמה הזאת כדי שנראה את השקפים.

משה גורן: אני מנהל שה"מ במשרד החקלאות.

משה גורן: אני רוצה להראות מצגת קצרה כדי שנדע על מה מדובר, מבחינת שה"מ, מה אנחנו היום, על מה אנחנו שמים דגשים.

משה גורן: זו תעודת הזהות שלנו פחות או יותר.

משה גורן: זה מבנה שה"מ כרגע, ארגון שמכיל כמאתיים ועשרה עובדים, מאה ארבעים מדריכים מקצועיים במחוזות משרד החקלאות, חמישים במטה, כולל עשרים עובדי מנהלה.

משה גורן: תקציב הארגון כארבעים ושבעה מיליון שקל, ועוד עשרה מיליון מותנה בהכנסות, שאנחנו בדרך כלל מקבלים באמצעות מועצות הייצור וארגוני החקלאים.

משה גורן: זה המבנה הבסיסי שלנו.

משה גורן: מטה מקצועי עם כל ענפי החקלאות, יחידות במטה המקצועי הקשורות עם המדריכים במחוזות, וזוהי הפריסה הארצית שלנו על פני כל הארץ מגליל גולן ועד הדרום, פרוסים על כל הארץ.

משה גורן: זהו גרף שינויים בכוח האדם בשה"מ מ-1965 ועד היום.

משה גורן: אתם רואים שאז שה"מ מנה שש מאות שבעים איש.

משה גורן: עם השנים הצטמצמנו מאוד.

משה גורן: אני רוצה להגיד שהצטמצמנו בשני מובנים: מובן אחד, שזה היה מקביל לצמצום במספר החקלאים.

משה גורן: גם מספר החקלאים הצטמצם.

משה גורן: קרה משהו.

משה גורן: אנחנו יחידה רבה שידעה במידה רבה להתאים את עצמה לגודל של המגזר החקלאי ולצרכים של המגזר החקלאי.

משה גורן: ולכן אני חושב שזו יחידה שהיא בוודאי לא גולם שקם על יוצרו אלא יחידה שידעה להתייעל וליצור שיטות הדרכה חדשות שיכלו לחסוך בכוח אדם.

משה גורן: בצורה כזו אנחנו היום ב-2005 עם מאתיים ועשרה עובדים, ואני חושב שאנחנו מסוגלים לתת שירות סביר כפי שנדרש.

משה גורן: המטרות שלנו בתמצית זה כמובן מתן הכשרה והדרכה מקצועית לחקלאים, באיכות הכי גבוהה שאנחנו יכולים, תמיכה ויישום של המדיניות של משרד החקלאות בכל מה שקשור בתועלות חברתיות, ציבוריות והגברת הייצור, חיסכון במים, הפחתת שימוש בחומרי הדברה, חיזוק החקלאות בפריפריה וכדומה.

משה גורן: כמו כן, אנחנו מספקים שירותים מקצועיים לגורמים במשרד וכמובן גם למשרד החוץ.

משה גורן: יש לנו פעילות בחוץ לארץ שמתבקשת על ידי משרד החוץ.

משה גורן: זה סיכום של כל פעולות ההדרכה שאנחנו נוקטים בהן על מנת לעשות את מערכת העברת הידע בישראל הכי טובה שאפשר.

משה גורן: אמנם אנחנו נחשבים בעולם למערכת העברת הידע הטובה ביותר בעצם.

משה גורן: אני רוצה רק להעיר שחזר רק עכשיו פרופ' עמי קרן מהמכון לקרקע ומים מארצות הברית, שם הוא נתן הרצאה על השפעות של שימוש במי קולחין.

משה גורן: בסופו של דבר האמריקאים שאלו אותו ואמרו לו, באמת יפה מאוד ההרצאה שלך אבל אנחנו מתעניינים במערכת העברת הידע שלכם, שמענו שהיא מצוינת, אנחנו רוצים להעתיק את שה"מ אצלנו לקליפורניה, לפרנזון.

משה גורן: אז זה אומרים אנשים מבחוץ , אבל אין הנחתום צריך להעיד על עיסתו.

משה גורן: זה מספר הפעולות הקבוצתיות או מספר החקלאים שנחשפים לפעילות שה"מ בשעה , בערך תשע עשרה אלף.

משה גורן: אין תשע עשרה אלף חקלאים בישראל, יש בין חמש עשרה לשמונה עשרה, אבל לפעולות שלנו מגיעים גם הרבה שהם לא ממש חקלאים פעילים, אנשי מקצוע בתחומים שונים נחשפים לפעילויות שלנו, וזה רק דוגמה לענפים שונים שעושים את הפעילויות.

משה גורן: אנחנו עושים קורסים לחקלאים.

משה גורן: אנחנו יחידה שעושה את כל הקורסים הקצרים לחקלאים, כאלף ארבע מאות חקלאים משתלמים אצלנו בשנה.

משה גורן: זה רק דוגמאות לקורסים שאנחנו עושים: דור המשך, השתלמות לירקנים, בכל תחומי החקלאות, בכל ענפי החקלאות, כולל בעלי חיים, שלא הבאנו את הפירוט ונתנו פה רק דוגמאות למה אנחנו עושים.

משה גורן: המשולש הקלאסי שאנחנו משתדלים מאוד מאוד לקיים אותו בכל מחיר, וזה בעצם היתרון הכי גדול של המערכת שלנו, זה שיהיה קשר הדוק כל הזמן בין ההדרכה, המחקר והחקלאים.

משה גורן: המערכת הזאת בישראל ידועה כמערכת היעילה ביותר שאפשר מבחינת העברת ידע מהיר מן המחקר אל החקלאים, והעברה חוזר חלילה של בעיות מהחקלאים לפתרון במחקר דרכנו, או באופן ישיר, וזה המשולש שעליו אנחנו עובדים.

משה גורן: אנחנו מתמקדים בזמן האחרון בשירות של מוצרים ציבוריים, שאנחנו חושבים שהם נכונים לא רק לחקלאים אלא לכלל האוכלוסייה בישראל, כמו הפחתת שימוש בחומרי הדברה, חיסכון בדשנים, חיסכון במים, הגברת הייצור, חיזוק החקלאות, שימוש מושכל במים וכמובן עיבוד של קרקעות.

משה גורן: אנחנו מתמקדים מאוד בנושאי איכות סביבה.

משה גורן: יש לנו שיתוף פעולה מצוין עם המשרד לאיכות הסביבה ועם משרדים נוספים, ואנחנו מקדמים נושאים שאין מישהו אחר במדינת ישראל שעוסק בזה, אלא רק אנחנו.

משה גורן: לכן, אנחנו חושבים שחלק מהתפקידים שאנחנו עושים אנחנו יכולים לעשות אותם מתוקף מעמדנו כעובדי מדינה.

משה גורן: לדוגמה, הפחתת שימוש בחומרי הדברה.

משה גורן: כיום כמיליון דונם של גידולי שדה הם תחת המשטר הזה, וזה גורם לחיסכון של שלושים וחמישה אחוז בחומרי הדברה.

משה גורן: זה אינטרס ציבורי מובהק לפי דעתנו, ולכן אנחנו עוסקים בזה.

משה גורן: אנחנו עושים את זה בשיטות שונות, לא ניכנס לפירוט.

משה גורן: זו רק דוגמה של אחד הפיתוחים שאנחנו עשינו, בית רשת לבננות, חוסך שמונה מאות קוב לדונם.

משה גורן: זה לדוגמה בוצר את הענבים , זו מוסקת זיתים חיסכון עצום בימי עבודה.

משה גורן: כולם מכירים את בעיית ימי העבודה בחקלאות.

משה גורן: פה רק נתנו דוגמה קטנה.

משה גורן: שיקופית אחת, מה אומרת הצעת האוצר?

משה גורן: בעצם הצעת האוצר לא חוסכת כלום.

משה גורן: אין שום חיסכון ברמת התוצר המקומי הגולמי שלנו.

משה גורן: במונחים כלכליים, אין להצעת האוצר שום יתרון – להפך.

משה גורן: עד שנת 2010, הקו האדום מראה שבעצם הצעת האוצר תהיה יותר יקרה ברמת המשק הלאומי.

משה גורן: לכן אין לה ערך כלכלי על פי הנתונים שלנו.

משה גורן: הצגנו את זה לאוצר, הצגנו את זה לכלכלנים חיצוניים, שיגידו לנו אם אנחנו טועים, אף אחד לא אמר לנו שאנחנו טועים.

משה גורן: אנחנו הצענו תוכנית שמדברת על התייעלות בשה"מ, כי אנחנו חושבים שכל יחידה, בייחוד יחידה ממשלתית, צריכה להתייעל ולעשות את המכסימום כדי שהיא תפעל ביעילות הכי גבוהה.

משה גורן: ולכן אנחנו חושבים שהדרכה חקלאית, במקרה של חקלאות, זה דבר חיוני.

משה גורן: פה ניסינו להגדיר קצת מדוע, שזו אובייקטיבית, הדרכה שעומדת לרשות כלל הציבור.

משה גורן: אין לנו אפשרות במסגרת הזאת להפריד בין מטה מקצועי לבין שטח.

משה גורן: הצעת האוצר להפריט את הדרכת השטח היא בלתי אפשרית מבחינת הארגון, יש לזה גם ניסיון בעולם.

משה גורן: ההדרכה פועלת כזרוע ביצור של מדיניות המשרד.

משה גורן: אם תיקחו את מה שקרה באנגליה ובעיית הפרה המשוגעת, חלק מהבעיה של האנגלים זה חוסר היכולת שלהם להשתלט על בעיית הפרה המשוגעת, כי הם חתכו את הכלים הממלכתיים שלהם שיכלו לטפל בזה.

משה גורן: אני אומר עוד פעם, אנחנו מקדמים תיאוריות ציבוריות, אנחנו גם שגרירים של חקלאות לארצות שמבקשות את הידע שלנו, אנחנו שומרים על אינטגרציה בין המחקר, הפיתוח והחקלאות.

משה גורן: ולסיכום אני רוצה להגיד, שמדינות רבות עסקו בהפרטת המערכת.

משה גורן: בדרך כלל מי שהפריט את מערכת ההדרכה נכשל.

משה גורן: בניו זילנד ניסו לעשות את זה לפני עשר שנים.

משה גורן: שנה לאחר שהמערכת הופרטה התוצר של החקלאות ירד בשלושים אחוז.

משה גורן: אז אני חושב שפה יש ניסיון לשפוך את התינוק עם האמבטיה.

משה גורן: אני מציע לא לעשות את זה, אלא באמת לעבוד על ההתייעלות של המערכת ולא על חיסולה.

משה גורן: תודה רבה לכם.

לאה ורון: המנכ"ל אמור היה להגיע, הוא נקרא ללשכת ראש הממשלה והוא אמר שיאחר ויגיע בהמשך.

לאה ורון: אנחנו מקווים שהוא יגיע.

יצחק וקנין: לפני שנשמע את האוצר הייתי רוצה לשמוע עוד מספר דוברים מטעם הארגונים.

אחמד יאסין: אני מזכיר ארגון החקלאים הערבים בישראל.

אחמד יאסין: אני באתי לפה לא לנאום אלא ממש להביע מה שבתוכי ולהגיד מה שיש לי בפנים על ההפרטה ועל חיסול מערכת שה"מ במשרד החקלאות.

אחמד יאסין: חיסול מערכת שה"מ יהיה חיסול החקלאות בכלל, במגזר הערבי ובכלל.

אחמד יאסין: הסקטור החקלאי הוא סקטור חשוב למדינה הזאת.

אחמד יאסין: המדינה הזאת התבססה על חקלאות מאז שהיא הוקמה.

אחמד יאסין: אני לא רוצה לחזור להיסטוריה, אבל זה עניין חשוב מאוד.

אחמד יאסין: החקלאים במדינה הזאת הם חתך נרחב במדינה וחלק בלתי נפרד משאר תושבי המדינה ומשאר בעלי המקצוע במדינת ישראל.

אחמד יאסין: כחקלאים אין לנו תעודות לא אוניברסיטאיות, אין לנו אפשרות לעשות הסבה לאחר שמקור הפרנסה שלנו יחוסל בעצם לאחר חיסול שה"מ.

אחמד יאסין: שה"מ היא עמוד השדרה שמחלק לנו בעצם את המידה ואת התכנוניות בשביל לפתח את הצבע ולקטוף את הפרי.

אחמד יאסין: האמת, חיסול שה"מ, אני רוצה במפורש שכולם יידעו, זה חיסול החקלאים וחיסול פרנסת ילדינו.

אחמד יאסין: ותוטל האשמה על מי שיחליט בנושא הזה.

יוסי מלול: אני מהתאחדות מגדלי הבקר.

יוסי מלול: אנחנו מייצגים את רשת החלב בישראל, שנחשבת לאחת הטובות ביותר בעולם.

יוסי מלול: עם הפרה שנותנת את התנובה הגדולה ביותר.

יוסי מלול: עכשיו יצא ממצא שההולנדים, עם כל הקושי שלהם, היו נאלצים לפרסם גם את ישראל בטבלה שלהם, ומראים שישראל במדרגה אחת גדולה מעל שאר העולם בתוצאות המקצועיות שלהם.

יוסי מלול: אין לי ספק שמערכת ההדרכה לאורך שנות דור תרמה תרומה משמעותית מאוד לפיתוחו של ענף החלב ולהבאתו למה שהגיע, יחד עם מערכות המחקר ויחד כמובן עם החקלאי הישראלי, שהוא לאין שיעור טוב יותר ומשכיל יותר מעמיתו המקובל בעולם.

יוסי מלול: פגיעה במערכת ההדרכה בעצם תפגע בעיקר בפריפריה, באותן קבוצות חלשות, אותן קבוצות שזקוקות לליווי של הדרכה, לקורסים, להשתלמויות, לימי עיון, להעברת הידע שהצטבר במחקר.

יוסי מלול: הראשונים שייפגעו זה אותם חקלאים קטנים, שלא מסוגלים לרכוש את ההדרכה באופן עצמאי.

יוסי מלול: יקר להם לעשות את זה, זה לא זמין להם, ולכן זאת סכנה גדולה מאוד בפירוק מערכת ההדרכה.

יוסי מלול: אני יכול להגיד פן נוסף שחשוב למדינת ישראל, והוא ייצוג מדינת ישראל כלפי מדינות העולם.

יוסי מלול: השבוע היה כאן עוד ביקור של אישיות ממלכתית בכירה במדינות זרות, הגיע שר החקלאות ההודי, השר הפדרלי והוא לווה על ידי מדריכי שה"מ והוא היה המום לראות את ההתפתחות של החקלאות הישראלית ואת ההתארגנות הפנימית שלה, שזה נותן לה את העוצמה הגדולה.

יוסי מלול: בזכות המערכת המאורגנת, שחלקה על ידי חקלאים וחלקה על ידי הממשלה, מגיעה החקלאות בישראל לתוצאות פשוט מדהימות, שכל מי שמגיע לכאן בעולם נדהם ומתפלא.

יוסי מלול: החקלאות, עם מערכת ההדרכה, מהווה שגרירות טובה מאוד, כדי לתת למדינת ישראל שם טוב, שם מוצלח, שם שנעים להתגאות בו.

יוסי מלול: אני חושב ששווה מאוד לשמור את מערכת ההדרכה ושה"מ.

יוסי מלול: צריך לייעל אותה, צריך לעשות פעולות על מנת לבנות אותה בצורה קצת שונה, אבל באופן בסיסי צריכים לשמור את מערכת ההדרכה ושה"מ.

דניאל אברהם: אני מזכיר איגוד מגדלי הפרחים, חבר באיגוד לשכות המסחר.

דניאל אברהם: אני שומע את הדיון הזה.

דניאל אברהם: ... וזה הכל קשור בנו.

דניאל אברהם: ואם שמנו לב למה שהסביר לנו משה גורן, היו שש מאות מדריכים.

דניאל אברהם: שש מאות שבעים מדריכים.

דניאל אברהם: היום יש בקושי מאתיים ועשרה.

דניאל אברהם: בואו נעשה חשבון, ואני פונה פה לאוצר, תסתכלו על כל התמונה.

דניאל אברהם: מה המדיניות שלכם למעשה?

דניאל אברהם: זה לעבוד באינטנסיביות איך לחסל את החקלאות.

דניאל אברהם: אם אני מסכם את הדיון הזה, זה נדבך אחד.

דניאל אברהם: האוצר פועל במרץ רב לחסל את החקלאות.

דניאל אברהם: ומה שאמר משה, תשע עשרה אלף חקלאים, לדעתי חקלאים שמתפרנסים מחקלאות אמיתית זה נע בערך שמונת אלפים חקלאים, והאחרים הם מזעריים כאלה.

דניאל אברהם: למעשה האוצר פועל באינטנסיביות לחסל את החקלאות.

דניאל אברהם: ניקח את הנושא של מס מעסיקים, ניקח את כל מה שמסביב.

דניאל אברהם: הרי זה לא רק שהם לבד בעניין.

דניאל אברהם: אם יש מדיניות כזאת לחסל את החקלאות, האוצר יוכל לשבת בשקט אני חושב, שנתיים שלוש ארבע, זה במילא נסגר לבד.

דניאל אברהם: כי המדיניות לחסל את החקלאים, לא יהיה להם את מי להדריך.

דניאל אברהם: מה שאני מציע, זה קודם כל לרדת מהעניין הזה של חיסול שה"מ.

דניאל אברהם: זה אחד.

דניאל אברהם: דבר שני, אני רוצה לקיים דיון ענייני על החקלאות, לאן אנחנו הולכים.

דניאל אברהם: אם זו המדיניות, אז בואו נחליט היום לסגור.

דניאל אברהם: עדיף.

דניאל אברהם: לא רק את שה"מ, נסגור את החקלאות כולה, אולי בכלל נסגור את משרד החקלאות, תחסכו עוד יותר כסף, לסגור את מועצות הייצור שגם הן מיותרות.

דניאל אברהם: אני מציע לרדת מהעניין הזה ולדחות את ההצעה של האוצר על הסף.

יצחק וקנין: אני רוצה לתת איזו השלמה לדברים שאמר דניאל ואמרו שאר החברים פה.

יצחק וקנין: אני אמרתי שאני מכיר את זה מקרוב כחקלאי, כמגדל, גם היום כמגדל.

יצחק וקנין: המדיניות של האוצר בכללותה בשנים האחרונות מנסה להכביד את העול על החקלאים.

יצחק וקנין: אם המציאות היתה שבשנים קודמות האוצר סבסד חלק מהמוצרים ונתן סבסוד לגידולים שונים, לצערנו את כל זה אנחנו לא רואים היום.

יצחק וקנין: היום החקלאי מתמודד לבד.

יצחק וקנין: הוא לא מקבל סבסוד כמעט לשום תוצרת, מלבד חוק הגליל שישנו, אני חושב שזה הדבר היחיד שמקבל סבסוד, שאני בין אלה שמגדלים בחוק הגליל.

יצחק וקנין: אולי זה הדבר היחיד שעדיין מקבל איזה סבסוד.

יצחק וקנין: כל שאר הדברים רבותיי, בחקלאות החקלאי מתמודד, החקלאי מפנה עודפים, החקלאי מתמודד עם כל בעיות האקלים ועם כל הבעיות החקלאיות שהן קשות מאוד, בעיות המים, מחירי המים, כל יום שני וחמישי אנחנו רואים את זה.

יצחק וקנין: ולצערנו הרב, כנראה שבאוצר יושבים פקידים שלא מבינים מה זה להיות חקלאי, באיזה דברים אתה מתמודד.

יצחק וקנין: אני לוקח את היישוב שלי, היינו מגדלי אבוקדו, שבע מאוד דונם מגדלי אבוקדו, לאט לאט לא נשאר אפילו מגדל אחד.

יצחק וקנין: למה?

יצחק וקנין: כי אתה צריך לעמול כל השנה בריסוסים, במים ולשלם את התשלומים, ואחרי זה לקחת אותו וזה הולך הכל לייצוא, וכשאתה מקבל מחירים שהם אפילו לא מכסים לך את עלויות הייצור, ואתה אומר אולי בשנה הבאה יהיה יותר טוב, שלא לדבר שאנחנו רואים איזו תוצרת יש על המדפים במדינת ישראל.

יצחק וקנין: בזכות מי זה?

יצחק וקנין: בזכות פקידי האוצר.

יצחק וקנין: מישהו צריך להבין שהחקלאים פה בעצם מזינים את כל מדינת ישראל והשפע הזה שאנחנו רואים זה בזכות אותם חקלאים שהם לפעמים מתמוטטים ואין להם שום רווח.

יצחק וקנין: ותאמינו לי, מגדלי הפירות השנה אני לא יודע איך הם יצליחו לשרוד את השנה הזאת.

יצחק וקנין: מישהו מבין את זה באוצר?

יצחק וקנין: זה שאתה רואה תוצרת חקלאית על המדפים, אפרסקים ושזיפים ואגסים ותפוחים וכל הדברים הכי יפים שיש - -

קריאה: אני מציע לשאול את מזכיר איגוד מגדלי הפירות אם מישהו מבין את זה באוצר.

יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך משהו, אני יושב פה וגם בוועדת כספים.

יצחק וקנין: אני עשר שנים בוועדה הזאת.

יצחק וקנין: מישהו יכול לספר לי סיפורים על מה אני מתמודד אתכם?

יצחק וקנין: על מה אנחנו מתווכחים כאן כל הזמן?

יצחק וקנין: חבר'ה, אנחנו מתמודדים אתכם, אבל אתם צריכים להבין, לפעמים צריכים לדבר אתכם יותר מהלב, כדי שתבינו שהחקלאי מתמודד עם מצוקות קשות מאוד.

יצחק וקנין: ואתה יודע כמה חקלאים, אמר את זה דניאל, תשע עשרה אלף.

יצחק וקנין: אנחנו מדברים על זה שכמעט לא נשארו היום חקלאים, לא נותרו חקלאים.

יצחק וקנין: אני מודיע לך, גם ענף הלול אצלנו בגליל, אם לא היתה סובסידיה, היה נסגר, לא היתה שום רווחיות להמשיך ולהחזיק את הענף הזה.

יצחק וקנין: באזורים כאלה, בפריפריה כזאת, באזור ההר, לך תגדל נשירים, וכשאתה נופל אתה נופל בגדול, וכשהמחירים הם מחירים שלא מכסים לך את עלויות הייצור ומחיר המים מרקיע שחקים, בשום מדינה בעולם את המציאות הזאת.

יצחק וקנין: ואנחנו מצליחים מדי שנה ללכת ולשרוד.

יצחק וקנין: אתם כנראה שלא מבינים את הדברים הללו.

יצחק וקנין: אני מתמודד עם הפקידים, אותך אני רואה אולי פעם ראשונה פה, אבל אני מתמודד עם כל החבר'ה שהיו לפניך.

יצחק וקנין: במשך עשר השנים האחרונות אני מתמודד פה בהתמודדות קשה, לצערי הרב.

יצחק וקנין: לכן אני אומר, רבותיי, לפעמים מישהו מנסר את הענף ולא יודע שגם הוא יושב על אותו ענף, ובסוף כולם נופלים ביחד.

יצחק וקנין: אז אני לא רוצה שאנחנו נגיע למצב כזה.

יצחק וקנין: אני חושב שהדגל של מדינת ישראל בכל פינה בעולם זו החקלאות.

יצחק וקנין: אם יש דבר שאנחנו יכולים להתפאר בו זו החקלאות, גם בתוך מדינת ישראל וגם מחוץ למדינת ישראל.

יצחק וקנין: ואני לא צריך להגיד את זה.

יצחק וקנין: רואים את התוצאות.

יצחק וקנין: אתה יודע מה?

יצחק וקנין: יש איזה פסוק בתורה שאומר "ארץ אשר עיני אלוקיך בה מראשית השנה ועד אחרית שנה".

יצחק וקנין: יש פה איזו השגחה מסוימת.

יצחק וקנין: אבל אם גם נעשה את הכל כדי שזה לא יתקיים, אז זה לא יתקיים.

יצחק וקנין: כי אם אתה יורה לעצמך בראש – אז בסדר.

יצחק וקנין: נגד מתאבדים אין לנו מה לעשות.

בועז כנות: אני יושב ראש ארגון מגדלי דבורים ובעל מכוורת גדולה.

בועז כנות: לכאורה אני לא זקוק לשה"מ.

בועז כנות: יש לי תואר ראשון מהפקולטה לחקלאות בנושא דבורים, אני מחובר לידע עולמי וללא המדריך שלי אני חצי בן אדם.

בועז כנות: אני נוהג לומר שליש מהמכוורת שלי שייך למדריך.

בועז כנות: בלעדיו זה לא היה.

בועז כנות: שני היבטים נוספים: קודם כל, נושא הציבור.

בועז כנות: המערכת של שה"מ דואגת למזון בריא.

בועז כנות: הסיפור של תוצרת בריאה נקייה משאריות זה דבר מאוד חשוב.

בועז כנות: ומי שחושב על הציבור, על איכות המזון שהוא מקבל ועל הכמות, צריך לחשוב על שה"מ.

בועז כנות: דבר אחרון, שה"מ מבחינתי זה תשתית.

בועז כנות: במסגרת יחסי אזרח מדינה אני מחויב ללא מעט דברים כלפי המדינה, והמדינה מחויבת כלפי בתשתיות.

בועז כנות: זו חובת המדינה כלפי האזרח.

בועז כנות: שה"מ מבחינת החקלאות זה תשתית הכרחית, שבלעדיה לא נוכל.

גיורא סלע: אני מנכ"ל איגוד מגדלי הפירות ואני מסתובב באזור שלך בתקופה האחרונה.

גיורא סלע: אני רוצה להגיד שדווקא נציג האוצר שיושב פה היום דווקא מבין ועזר למגדלי הפירות, הוא אישית.

גיורא סלע: המדיניות של האוצר באמת כל השנים לפרק מערכות, אולי אפילו החקלאים הרגישו שרוצים להרע את מצבם משנה לשנה.

גיורא סלע: וכל שנה אנחנו מכירים מחוק ההסדרים עוד גזרות, עוד מטלות ועוד מסים.

גיורא סלע: אבל בקטע של הדרכה, אדוני, הזכרת בעצמך שלא יכול להיות מצב שלא יהיה קשר בין מחקר, הדרכה וחקלאי.

גיורא סלע: אנחנו רואים את זה בייחוד השנה, בתקופה הקשה של הפירות, החקלאים היו זקוקים יותר להדרכה על מנת להגיע לאיכויות בלא שאריות חומרי הדברה, לייצא את הפירות.

גיורא סלע: יש עודפים, רוצים לייצא.

גיורא סלע: ופה ההדרכה נכנסה דווקא ביתר שאת לטיפול בחקלאי הפרטי ולפעמים גם בקיבוצים, על מנת להגיע אתם לתוצאות שיוכלו לייצא על מנת לא לגרום לעודפים.

גיורא סלע: ההדרכה גרמה לחקלאים בשנים האחרונות, כשהיתה פאניקה ומחסור במים ומיליארד קוב שהחקלאות השתמשה במים לחמש מאות מיליון קוב מים.

גיורא סלע: ואני חושב שזה אחד הנציגים.

גיורא סלע: אנחנו זוכרים נציבי מים ושרי חקלאות שהיו בפאניקה כל שנה שנתיים, עוד בתקופה של רפול זכרונו לברכה.

גיורא סלע: אני חושב שהחקלאות תרמה בהדרכה לזה שהחקלאים ירדו לחמישים אחוז צריכה.

גיורא סלע: דרך אגב, מה מספר החקלאים שירד?

גיורא סלע: עדיין כמות החקלאות נשארה, אותה כמות שישנה.

גיורא סלע: אז יכול להיות שביישוב שלך ביערה על אותה כמות אדמה שניים שלושה מגדלים, אבל נשארו אותם קרקעות, כמעט אותה צריכת מים, רק בחיסכון על ידי שה"מ והמדריכים שמסתובבים בשטח, והגיעו להתייעלות כזאת שאני חושב שצריך לברך.

גיורא סלע: אם זה היה תלוי בי, הייתי מתגבר את שה"מ.

דודו קופמן: אני מהאיחוד החקלאי.

דודו קופמן: מדברים על המדיניות של האוצר.

דודו קופמן: אני הייתי מתפלל באמת שתהיה מדיניות, אבל לצערי אין שום מדיניות.

דודו קופמן: זו הבעיה.

דודו קופמן: אם היתה מדיניות אז לפחות כל אחד מאתנו היה יודע מה הולך להיות, מה התוכנית, מה יקרה בעוד חמש שנים, מה יהיה בעוד עשר שנים, שנוכל כולנו לכלכל את צעדנו.

דודו קופמן: הבעיה היא, שבשונה ממה שקורה בעולם המערבי, שבו יש תוכניות ארוכות טווח במרחב הכפרי, באירופה מבינים שיש חשיבות רבה למרחב הכפרי כמרחב שיש לו חשיבות אקולוגית, תיירותית, לתרבות של מורשת, לנושא של החקלאות.

דודו קופמן: לא רק החקלאים עצמם.

דודו קופמן: שם בממוצע החקלאות מסובסדת בארבעים ושלושה אחוז.

דודו קופמן: במדינת ישראל אנחנו רואים שמה שקורה בעשרים השנים האחרונות, אנחנו נחשבים מומחים בעולם לנושאים חקלאיים, אבל החקלאים בארץ עניים מרודים ממה שמובילים אותנו.

דודו קופמן: והתוצאה הולכת להיות קטסטרופלית לכל המגזרים, החל מהחקלאים הקטנים שדיברו עליהם כאן וכלה בכולם.

דודו קופמן: אני לא יודע אם מישהו עשה כאן איזו שהיא בדיקה, אבל כל ההיי טק של החקלאות בורחים מהארץ.

דודו קופמן: הולכים לספרד, לפורטוגל, ליוון כי שם מחבקים אותם, אוהבים אותם ונותנים להם סבסוד, רק שיבואו.

דודו קופמן: ואנחנו לא מבינים את העניין הזה.

דודו קופמן: וזה יקרה כמו שקרה במים, שהאוצר חנק, חנק חנק את פיתוח מקורות המים, ואחר כך כשנגמרו המים בא דו"ח מבקר המדינה.

דודו קופמן: אבל כל אלה שהובילו באוצר את המדיניות הזאת אף אחד לא תלה אותם בכיכרות העיר ואף אחד לא עשה אתם כלום, והם קיבלו ג'ובים ותפקידים במקומות אחרים.

דודו קופמן: לכן, אני חושב שצריך לחשוב על מדיניות ארוכת טווח, ואי אפשר לחשוב על מה יקרה מחר בבוקר ושפקידי האוצר יוציאו כל סוף שנה מהמגירות שלהם מהם יכולים להעביר ואיזו קונסטלציה הם יכולים לעשות כדי לעשות כל מיני דברים שלא ראויים לעשות אותם.

דודו קופמן: הפרטה זה דבר פופולרי, דבר נהדר.

דודו קופמן: לא בכל עניין ודבר.

דודו קופמן: במקרה הזה זה אוצר ציבורי חשוב, הוא מגיע לכל קצה וקצה בארץ.

דודו קופמן: מדובר על מאתיים אנשים שהם האליטה המקצועית של המדינה שלנו, שנותנת שירותים לאזרחים באשר הם, ולא משנה היכן הם נמצאים, החקלאי הקטן ביותר או החקלאי הגדול ביותר.

דודו קופמן: לידם צומחים כל מיני דברים נהדרים: מחקרים ומומחים פרטיים שנותנים גם עזרה בפני עצמה.

דודו קופמן: אבל אסור לנו לוותר בשום פנים ואופן על העבודה המקצועית של האנשים האלה.

דודו קופמן: כל מי שמכיר את המערכת, כמו כבוד היושב ראש, יודע שהעבודה שלהם עבודת קודש, והיא עבודה חשובה.

אסף מאיר: אחרי ההקדמה של אדוני היושב ראש וחבר הכנסת טיבי וכל החברים שדיברו כאן אני מניח שלא יהיה לי קל לבוא ולהסיר מה עומד מאחורי הרצון שלנו, אני מדגיש, לא לחסל את שירותי ההדרכה, לא להפריט את שה"מ.

אסף מאיר: לדעתי, כל מה שנאמר כאן לא משקף את מה שאנחנו רוצים לעשות, אבל אני אנסה בכל זאת.

אסף מאיר: רק לפני זה אגיד כמה דברים ברמה הכללית, לפני שאנסה בכל זאת להסביר ביחס למה שנאמר כאן.

אסף מאיר: קודם כל, אין פה נציג של משרד המשפטים.

אסף מאיר: אני חייב לומר, זה פשוט מרגיז.

אסף מאיר: שאלת אדוני מקודם אם אין פה נציג של משרד החקלאות.

אסף מאיר: אני חייב לציין שגם מר גורן מנהל שה"מ הוא עובד משרד החקלאות, ולמיטב הבנתי יש החלטת ממשלה, ובמקרה הזה יש שתי החלטות ממשלה שונות.

אסף מאיר: החלטת ממשלה מחייבת גם את משרד החקלאות, כי מה לעשות הוא עדיין בממשלה.

אסף מאיר: ולצערי הרב, משרד החקלאות פועל פה בניגוד לכללי מנהל תקין, אבל זה אני אשאיר את זה למי שצריך להתעסק בזה.

יצחק וקנין: יש הרבה החלטות שלדעתי אין להן שום ביסוס.

יצחק וקנין: לשר החקלאות יש אצבע בממשלה.

יצחק וקנין: יש עדיין שרים שלא מכירים את המטריה.

אסף מאיר: אדוני, אני לא משפטן.

יצחק וקנין: יתרה מזו, אני לא מבין את כל השיקול שעומד אחרי הדרך שאתם מובילים.

יצחק וקנין: אתם הרי מה אומרים בעצם?

יצחק וקנין: אנחנו נעביר את הכסף הזה להדרכה הפרטית.

אסף מאיר: אני אנסה להסביר.

אסף מאיר: אני רק אמרתי כהקדמה, שוב זה לא תחום העיסוק שלי, אבל אני יודע שמשרד ממשלתי מחויב להחלטות ממשלה.

אסף מאיר: נשים את זה רגע בצד כי זה לא הנושא ולא בשביל זה באתי לכאן, וזה גם לא התחום שלי.

לאה ורון: אכן, ואני מציעה לאפשר למר גורן לומר לוועדת הכנסת את דבריו.

אסף מאיר: כמובן, אני רק חושב שזה לא תקין.

אבשלום וילן: כבודו צודק לחלוטין.

אבשלום וילן: אני אגיד לך מה הבעיה?

אבשלום וילן: כשהחלטות ממשלה אינן הגיוניות אז זה כמו פקודה בלתי חוקית בעליל, להבדיל.

אבשלום וילן: כלומר, אתה באיזה שהוא שלב צריך לעשות את החשבון אם החלטה לא סבירה באופן קיצוני, והאוצר הביאו נימוקים אינטרסנטים והיא פוגעת פגיעה אנושה בחקלאות, נשאלת השאלה מה אני עושה במקרה דנן.

אבשלום וילן: והיא שאלה פתוחה.

אסף מאיר: יהיה לי קשה לבוא ולהסביר עכשיו, אחרי כל מה שנאמר כאן, האם המדינה כן צריכה לספק תשתית או לא צריכה לספק תשתית, איפה כן צריכה להתערב ואיפה היא לא צריכה להתערב.

אסף מאיר: וגם אתה אדוני היושב ראש אמרת דברים לגבי הסבסוד, אם הוא קיים או לא קיים.

אסף מאיר: אז נכון שבצורה ישירה באמת אנחנו מדברים על חוק הגליל, אבל אני יכול במסגרת אחרת, לא כאן, להרצות על למה המדינה עדיין מסבסדת את החקלאות בצורה די מקיפה, ואני בכלל לא מדבר על התחום - - -

דניאל אברהם: מה היא מסבסדת?

אסף מאיר: ברשותך, תן לי להסביר.

אסף מאיר: אני הרי יודע שאני לא אשכנע לצערי, אבל אם תרצה בהזדמנות אני אשמח להיפגש ולדבר ולהסביר לך למה לדעתי החקלאות עדיין מסובסדת.

אסף מאיר: אבל בוא לא נבזבז על כך את הישיבה הנוכחית.

אסף מאיר: השאלה באילו אמצעים.

אסף מאיר: כשמשווים את האמצעים, אני מסכים אתך.

אסף מאיר: יש אמצעים מסוימים שבהם החקלאות בחו"ל מסובסדת יותר.

אבשלום וילן: אתם הובלתם את החקלאות הישראלית למצב בלתי אפשרי מבחינה תחרותית.

אבשלום וילן: היא קיימת למרות- - -

יצחק וקנין: חבר הכנסת וילן חקלאי, אני חקלאי.

יצחק וקנין: אני יודע מה גובה הסבסוד היה בחקלאות.

יצחק וקנין: אנחנו מכירים את זה.

יצחק וקנין: אנחנו לא חדשים בתוך העסק הזה.

יצחק וקנין: אני אומר לך, ארבעים שנה אני יודע מה קיבלתי ומה לא קיבלתי.

יצחק וקנין: ולאט לאט הסבסוד הלך וירד.

יצחק וקנין: קח את כל המרכיבים האחרים שציינו פה, שזה עלויות של כוח אדם שאנחנו משלמים עבורו הון תועפות היום, שלא שילמנו בעבר, עבור העובדים הזרים, שהם בעצם המרכיב המרכזי היום בחקלאות.

יצחק וקנין: אני לא צריך להגיד לך דברים אחרים.

יצחק וקנין: כן?

יצחק וקנין: אין תחום שלא אקח.

יצחק וקנין: תחום המים מרקיע שחקים.

יצחק וקנין: אבל בוא, אנחנו רוצים לשמוע אותך.

יצחק וקנין: אנחנו כבר אמרנו.

אסף מאיר: אני מנסה להסביר, בלי להיכנס באמת לנושא של הסבסוד, שאפשר לקיים עליו כמו שאמרת דיון באמת עמוק, אבל נשים את זה רגע בצד.

אסף מאיר: אני רוצה בכל זאת להסביר מה עמד מאחורי הכוונה של משרד האוצר בהחלטת הממשלה הזו שאנחנו יזמנו אותה.

אסף מאיר: שוב אני אומר, אף אחד לא דיבר כאן על לחסל את ההדרכה החקלאית ולא להפריט את שה"מ ולא לחסל את שה"מ.

אסף מאיר: המטרה היא לעשות את ההדרכה החקלאית יותר יעילה.

אסף מאיר: מה שעמד לנגד עינינו הן מספר בעיות שקיימות בתחום ההדרכה החקלאית.

אסף מאיר: אפשר לחלק אותן לכמה קטגוריות: בעיה ברמת החקלאי, בעיה ברמת היחידה עצמה, בעיה ברמת המשק, שאני מיד אסביר.

אסף מאיר: נוסיף לזה את דו"ח מבקר המדינה, שאני יכול לצטט ממנו מה שקבע בתשעים ושבע.

יצחק וקנין: אם אתה הולך לפי דו"ח מבקר המדינה, אתה צריך לסגור את כל משרדי הממשלה.

אסף מאיר: תראה, אנחנו מנסים להפיק לקחים במקום שבו אנחנו יכולים.

אסף מאיר: אני אסביר קודם את הבעיות שאנחנו רואים.

אבשלום וילן: מבקר המדינה לפני שנה נדמה לי עסק בכל מערכת המינויים הפוליטיים של השר.

אבשלום וילן: אתם הרי בעצמכם מודים היום שעם חוק איחוד המועצות עשיתם שגיאה קרדינליים, חטפתם את המינויים.

אבשלום וילן: אז אני ציפיתי מכם, אני מעריך כשאומרים עשיתי טעות.

אבשלום וילן: בא הממונה על התקציבים באוצר ואמר: טעינו שמה.

אבשלום וילן: אז קודם כל תנסה את זה.

אבשלום וילן: אתה הולך לשה"מ, למה כשיש קונצנזוס כללי שהיו מינויים לא ראויים, שכל איחוד המועצה תחילתו בטוב וסופו בביזיון גדול, למה אתם לא מטפלים בזה?

אבשלום וילן: זה הרבה יותר חשוב בסדר העדיפויות, זה דו"ח מהשנה ולא מלפני שמונה שנים.

אבשלום וילן: היא הנותנת.

אבשלום וילן: סוף סוף נוגעים בהם, אין ליכוד, גמרנו, ליכוד מתרסק, זה הזמן.

אסף מאיר: הבעיה המרכזית, שמענו פה הרבה דעות, אני אומר, כמי שהסתובב קצת בשטח שמעתי גם דעות אחרות של חקלאים, אבל בסדר, בואו נשים את זה רגע בצד.

אסף מאיר: הבעיה המרכזית, שמענו פה הרבה דעות, אני אומר, כמי שהסתובב קצת בשטח שמעתי גם דעות אחרות של חקלאים, אבל בסדר, בואו נשים את זה רגע בצד.

יצחק וקנין: אני לא יודע מאיפה אתה קיבלת את המידע הזה.

אסף מאיר: אני אומר עוד פעם: אני יודע שהדבר הזה קיים.

אסף מאיר: בגדול, ברגע שכל התקציב מעוגן בתוך משרד ממשלתי, והוא זה שמקצה את המשאבים בצורה כזו או אחרת, מטבע הדברים, הדברים נעשים בצורה לא יעילה.

אסף מאיר: אני אומר עוד פעם: אני יודע שהדבר הזה קיים.

אסף מאיר: בגדול, ברגע שכל התקציב מעוגן בתוך משרד ממשלתי, והוא זה שמקצה את המשאבים בצורה כזו או אחרת, מטבע הדברים, הדברים נעשים בצורה לא יעילה.

יצחק וקנין: תראו, יש לי ניסיון.

יצחק וקנין: הבעיה שלי כרגע באמת רצינית.

יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך משהו.

יצחק וקנין: כשקיבלו החלטה לפרק את משרד הדתות.

יצחק וקנין: אני, אין לי בעיה.

יצחק וקנין: תפרק את המשרד הזה.

יצחק וקנין: אבל כשאתה מפרק אותו ואתה לא מחפש אלטרנטיבה לפני הפירוק, אתה בעצם אומר לי: בוא נפרק ואחרי זה נחפש מה אנחנו עושים.

יצחק וקנין: אנחנו נתחיל לאלתר.

יצחק וקנין: תראו, יש לי ניסיון.

יצחק וקנין: הבעיה שלי כרגע באמת רצינית.

יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך משהו.

יצחק וקנין: כשקיבלו החלטה לפרק את משרד הדתות.

יצחק וקנין: אני, אין לי בעיה.

יצחק וקנין: תפרק את המשרד הזה.

יצחק וקנין: אבל כשאתה מפרק אותו ואתה לא מחפש אלטרנטיבה לפני הפירוק, אתה בעצם אומר לי: בוא נפרק ואחרי זה נחפש מה אנחנו עושים.

יצחק וקנין: אנחנו נתחיל לאלתר.

יצחק וקנין: תראו, יש לי ניסיון.

יצחק וקנין: הבעיה שלי כרגע באמת רצינית.

יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך משהו.

יצחק וקנין: כשקיבלו החלטה לפרק את משרד הדתות.

יצחק וקנין: אני, אין לי בעיה.

יצחק וקנין: תפרק את המשרד הזה.

יצחק וקנין: אבל כשאתה מפרק אותו ואתה לא מחפש אלטרנטיבה לפני הפירוק, אתה בעצם אומר לי: בוא נפרק ואחרי זה נחפש מה אנחנו עושים.

יצחק וקנין: אנחנו נתחיל לאלתר.

יצחק וקנין: תראו, יש לי ניסיון.

יצחק וקנין: הבעיה שלי כרגע באמת רצינית.

יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך משהו.

יצחק וקנין: כשקיבלו החלטה לפרק את משרד הדתות.

יצחק וקנין: אני, אין לי בעיה.

יצחק וקנין: תפרק את המשרד הזה.

יצחק וקנין: אבל כשאתה מפרק אותו ואתה לא מחפש אלטרנטיבה לפני הפירוק, אתה בעצם אומר לי: בוא נפרק ואחרי זה נחפש מה אנחנו עושים.

יצחק וקנין: אנחנו נתחיל לאלתר.

אסף מאיר: אני מבין שאני כאן במיעוט, הייתי אומר קטסטרופלי, וזה בסדר, אני מנסה בכל זאת להסביר את הכוונות, הסברתי את מה שאמר מאחורי ההסדר.

אסף מאיר: אתה אומר שאין תוכנית?

אסף מאיר: אני אומר בגדול, החלטת הממשלה קבעה מספר עקרונות והם ברורים וכל מי שיסתכל על החלטת הממשלה יראה וילמד, ויבין את העקרונות.

אסף מאיר: אני מבין שאני כאן במיעוט, הייתי אומר קטסטרופלי, וזה בסדר, אני מנסה בכל זאת להסביר את הכוונות, הסברתי את מה שאמר מאחורי ההסדר.

אסף מאיר: אתה אומר שאין תוכנית?

אסף מאיר: אני אומר בגדול, החלטת הממשלה קבעה מספר עקרונות והם ברורים וכל מי שיסתכל על החלטת הממשלה יראה וילמד, ויבין את העקרונות.

אסף מאיר: אני מבין שאני כאן במיעוט, הייתי אומר קטסטרופלי, וזה בסדר, אני מנסה בכל זאת להסביר את הכוונות, הסברתי את מה שאמר מאחורי ההסדר.

אסף מאיר: אתה אומר שאין תוכנית?

אסף מאיר: אני אומר בגדול, החלטת הממשלה קבעה מספר עקרונות והם ברורים וכל מי שיסתכל על החלטת הממשלה יראה וילמד, ויבין את העקרונות.

אליעזר כהן: מדוע אתם לא משאירים את הראורגניזציה הזו למשרד החקלאות?

אליעזר כהן: מדוע אתם עושים אותה?

אליעזר כהן: בדיוק על מה שאמרת.

אליעזר כהן: תן להם לעשות את זה.

אליעזר כהן: מה משרד החקלאות יעשה אם לא את זה?

אסף מאיר: אלף, אנחנו לא עושים את זה באופן חד צדדי.

אסף מאיר: אנחנו רוצים לשבת.

אליעזר כהן: שר החקלאות מתנגד.

יצחק וקנין: אני רוצה לתת למנכ"ל שהגיע בינתיים גם לומר את דבריו כי זה חשוב מאוד לפרוטוקול, הדברים שיאמר.

יצחק וקנין: אבל תסיים את דבריך.

אסף מאיר: אני כעיקרון סיימתי.

אסף מאיר: אני רק רציתי להגיד לחבר הכנסת כהן שאת השאלה הזאת ניתן נדמה לי לשאול על כל משרדי הממשלה.

אסף מאיר: ובסופו של דבר התשובה היא שהדברים נעשים בשיתוף.

אסף מאיר: יש פה היבטים שהם גם בלתי כלכליים, היבטים תקציביים.

אסף מאיר: משרד האוצר, בסופו של דבר, רואה או אמור לראות את התמונה הכללית.

אסף מאיר: בודאי שאנחנו לא נעשה את זה בצורה חד צדדי ולבד.

אסף מאיר: לצערי, לא משתפים אתנו פעולה בהקשר הספציפי הזה, למרות שיש החלטת ממשלה.

אליעזר כהן: אני רוצה להגיד, תולדות ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה התחילה ונבנתה על החקלאות, החקלאות נבנתה מידע חקלאי.

אליעזר כהן: המזרח התיכון, כשאני עברתי עם הליקופטרים לחפש את החבר של אחמד טיבי בכראמה, בקעת הירדן היתה מדבר, והיום היא נווה מדבר.

אליעזר כהן: נקודתי הראשונה היתה תולדות ההתיישבות היהודית בארץ היתה על חקלאות ועל הדרכת חקלאות והתפתחות חקלאית.

אליעזר כהן: אני רוצה להגיד, תולדות ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה התחילה ונבנתה על החקלאות, החקלאות נבנתה מידע חקלאי.

אליעזר כהן: המזרח התיכון, כשאני עברתי עם הליקופטרים לחפש את החבר של אחמד טיבי בכראמה, בקעת הירדן היתה מדבר, והיום היא נווה מדבר.

אליעזר כהן: נקודתי הראשונה היתה תולדות ההתיישבות היהודית בארץ היתה על חקלאות ועל הדרכת חקלאות והתפתחות חקלאית.

אליעזר כהן: אני רוצה להגיד, תולדות ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה התחילה ונבנתה על החקלאות, החקלאות נבנתה מידע חקלאי.

אליעזר כהן: המזרח התיכון, כשאני עברתי עם הליקופטרים לחפש את החבר של אחמד טיבי בכראמה, בקעת הירדן היתה מדבר, והיום היא נווה מדבר.

אליעזר כהן: נקודתי הראשונה היתה תולדות ההתיישבות היהודית בארץ היתה על חקלאות ועל הדרכת חקלאות והתפתחות חקלאית.

אליעזר כהן: אני רוצה להגיד, תולדות ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה התחילה ונבנתה על החקלאות, החקלאות נבנתה מידע חקלאי.

אליעזר כהן: המזרח התיכון, כשאני עברתי עם הליקופטרים לחפש את החבר של אחמד טיבי בכראמה, בקעת הירדן היתה מדבר, והיום היא נווה מדבר.

אליעזר כהן: נקודתי הראשונה היתה תולדות ההתיישבות היהודית בארץ היתה על חקלאות ועל הדרכת חקלאות והתפתחות חקלאית.

אליעזר כהן: אני רוצה להגיד, תולדות ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה התחילה ונבנתה על החקלאות, החקלאות נבנתה מידע חקלאי.

אליעזר כהן: המזרח התיכון, כשאני עברתי עם הליקופטרים לחפש את החבר של אחמד טיבי בכראמה, בקעת הירדן היתה מדבר, והיום היא נווה מדבר.

אליעזר כהן: נקודתי הראשונה היתה תולדות ההתיישבות היהודית בארץ היתה על חקלאות ועל הדרכת חקלאות והתפתחות חקלאית.

אבשלום וילן: אם אני אתן את עיקרי משנתי החקלאית וזה ייקח שעתיים, אני אמנע את זה מכם.

אבשלום וילן: אני רק אומר לחבר הכנסת כהן דבר אחד: אני לא הייתי מתפאר, קודם כל תזכור שיש גם חקלאים יהודים וגם חקלאים ערבים, כולם נהנים מהדרכה.

אבשלום וילן: אם ראית לקראת הישיבה הגיעו דווקא החקלאים הערבים המאורגנים.

אבשלום וילן: הם גם בפריפריה וכולי.

אבשלום וילן: ובמאמר מוסגר, אם כבר הזכרת את כראמה, אני לא הייתי מציין את זה, בכראמה לא הצלחת למלא את משימתך, אז תעזוב את זה.

אבשלום וילן: אבל לעניין עצמו, אני רוצה להגיד משהו.

אבשלום וילן: אם אני אתן את עיקרי משנתי החקלאית וזה ייקח שעתיים, אני אמנע את זה מכם.

אבשלום וילן: אני רק אומר לחבר הכנסת כהן דבר אחד: אני לא הייתי מתפאר, קודם כל תזכור שיש גם חקלאים יהודים וגם חקלאים ערבים, כולם נהנים מהדרכה.

אבשלום וילן: אם ראית לקראת הישיבה הגיעו דווקא החקלאים הערבים המאורגנים.

אבשלום וילן: הם גם בפריפריה וכולי.

אבשלום וילן: ובמאמר מוסגר, אם כבר הזכרת את כראמה, אני לא הייתי מציין את זה, בכראמה לא הצלחת למלא את משימתך, אז תעזוב את זה.

אבשלום וילן: אבל לעניין עצמו, אני רוצה להגיד משהו.

אבשלום וילן: אם אני אתן את עיקרי משנתי החקלאית וזה ייקח שעתיים, אני אמנע את זה מכם.

אבשלום וילן: אני רק אומר לחבר הכנסת כהן דבר אחד: אני לא הייתי מתפאר, קודם כל תזכור שיש גם חקלאים יהודים וגם חקלאים ערבים, כולם נהנים מהדרכה.

אבשלום וילן: אם ראית לקראת הישיבה הגיעו דווקא החקלאים הערבים המאורגנים.

אבשלום וילן: הם גם בפריפריה וכולי.

אבשלום וילן: ובמאמר מוסגר, אם כבר הזכרת את כראמה, אני לא הייתי מציין את זה, בכראמה לא הצלחת למלא את משימתך, אז תעזוב את זה.

אבשלום וילן: אבל לעניין עצמו, אני רוצה להגיד משהו.

אבשלום וילן: אם אני אתן את עיקרי משנתי החקלאית וזה ייקח שעתיים, אני אמנע את זה מכם.

אבשלום וילן: אני רק אומר לחבר הכנסת כהן דבר אחד: אני לא הייתי מתפאר, קודם כל תזכור שיש גם חקלאים יהודים וגם חקלאים ערבים, כולם נהנים מהדרכה.

אבשלום וילן: אם ראית לקראת הישיבה הגיעו דווקא החקלאים הערבים המאורגנים.

אבשלום וילן: הם גם בפריפריה וכולי.

אבשלום וילן: ובמאמר מוסגר, אם כבר הזכרת את כראמה, אני לא הייתי מציין את זה, בכראמה לא הצלחת למלא את משימתך, אז תעזוב את זה.

אבשלום וילן: אבל לעניין עצמו, אני רוצה להגיד משהו.

רפי אליאס: אני יושב ועד ארצי במשרד החקלאות.

רפי אליאס: אני רוצה להגיד שאם הצעת האוצר תצליח, בשנה הבאה נשב פה על המחקר החקלאי, כי גם את המחקר החקלאי רוצים להפריט.

יוסי שי: אני מצטער על האיחור ואעשה את זה מאוד קצר.

יוסי שי: אין ספק וכולם יודעים שבישראל מערכת ייצוא והעברת ידע מהטובות בעולם.

יוסי שי: למעשה כל מדינות העולם באות אלינו ומנסות ללמוד את המודל.

יוסי שי: אם לא הייתי בולם את המדריכים שלי, הם היו מבלים יותר מחצי שנה בחוץ לארץ.

יוסי שי: יש תחרות, כל מדינות העולם מתחרות על ההדרכה שלנו, ואני בולם את זה כי אני רוצה שהם יישארו כאן.

יוסי שי: אני מצטער על האיחור ואעשה את זה מאוד קצר.

יוסי שי: אין ספק וכולם יודעים שבישראל מערכת ייצוא והעברת ידע מהטובות בעולם.

יוסי שי: למעשה כל מדינות העולם באות אלינו ומנסות ללמוד את המודל.

יוסי שי: אם לא הייתי בולם את המדריכים שלי, הם היו מבלים יותר מחצי שנה בחוץ לארץ.

יוסי שי: יש תחרות, כל מדינות העולם מתחרות על ההדרכה שלנו, ואני בולם את זה כי אני רוצה שהם יישארו כאן.

יוסי שי: אני מצטער על האיחור ואעשה את זה מאוד קצר.

יוסי שי: אין ספק וכולם יודעים שבישראל מערכת ייצוא והעברת ידע מהטובות בעולם.

יוסי שי: למעשה כל מדינות העולם באות אלינו ומנסות ללמוד את המודל.

יוסי שי: אם לא הייתי בולם את המדריכים שלי, הם היו מבלים יותר מחצי שנה בחוץ לארץ.

יוסי שי: יש תחרות, כל מדינות העולם מתחרות על ההדרכה שלנו, ואני בולם את זה כי אני רוצה שהם יישארו כאן.

דוד טל: זה לא דבר שאפשר לרכוש את הידע הזה?

יוסי שי: אמרתי, לטווח הקצר אתה יכול לקחת את המדריך הזה ואת המדריך הזה והוא ידריך.

יוסי שי: ברגע שהידע שלו כבר לא יהיה רלבנטי, הוא ייעלם.

יוסי שי: מה קרה כאן?

יוסי שי: בגלל שיש הדרכה ציבורית, שמחוברת עם כל רגל אחת כל הזמן עם המחקר, אנשי המחקר עובדים אתם, רגל שנייה עם המו"פים, הידע מתעדכן ומשתדרג כל הזמן.

יוסי שי: מדריך פרטי, גם המדריכים הפרטיים שקיימים, וקיימים מדריכים פרטיים, כדי לשמר את הידע ולשמר את הידע הם נסמכים על הדרכה ציבורית.

יוסי שי: מאחר ולצערנו הנושא הזה במשך עשור אולי עולה על שולחן הממשלה כמעט מדי שנה, והחלטת הממשלה בכל זאת באיזו שהיא צורה מחייבת גם אותנו, אנחנו הגשנו הצעה מסודרת לאוצר.

יוסי שי: גם בהצעה הזו יש הרבה מאוד סיכון.

יוסי שי: בהצעה הזו הצענו להפריט רבע, כדי לשמר מסה קריטית של שלושת רבעים, באותה מתכונת.

יוסי שי: אם האוצר יאמץ את ההצעה שלנו, לדעתי אפשר יהיה לחיות עם החלטת הממשלה.

אליעזר כהן: אתה מקבל את ההצעה של חבר הכנסת וילן?

יוסי שי: כבר הגשנו.

קריאה: לחסל רבע, ובעוד שנתיים עוד רבע?

יוסי שי: לא, זה הסכם רב שנתי.

יצחק וקנין: אני רוצה להקריא את ההחלטה של ועדת הכלכלה.

יצחק וקנין: לאחר שהוועדה שמעה את כל הטיעונים של כל הנוגעים בנושא ההדרכה החקלאית הציבורית שבמשרד החקלאות, הוועדה ממליצה לממשלה לחזור בה מהחלטתה על צמצום דרסטי, עד כדי סגירת היחידה, מהטעמים הבאים: החקלאות בישראל נשענת, בין היתר, על המחקר החקלאית, הדרכה חקלאית וההון האנושי.

יצחק וקנין: סגירת מערכת ההדרכה תפגע קשות במגזר החקלאי, משום שזו מערכת חיונית לקיום חקלאות מודרנית וקידום תועלות ציבוריות לכלל האוכלוסייה.

יצחק וקנין: הוועדה דורשת מהאוצר להציג לה תוכנית מפורטת בעניין שירות ההדרכה שהציעו באמצעות מדריכים עצמאיים וגופים פרטיים.

יצחק וקנין: עד למועד הצגת התוכנית יוקפאו כל המהלכים הכרוכים ביישום החלטת הממשלה מספר 4125 הכוללת בין היתר הפחתה של תקני כוח אדם, ביטול שה"מ כיחידת סמך וכיוצא בזה.

יצחק וקנין: רבותיי, מי בעד ההחלטה?

יצחק וקנין: 4 בעד.

יצחק וקנין: אין מתנגדים.

יצחק וקנין: תודה.