ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 524, 2005-11-21 09:30

משה כחלון: בוקר טוב לכולם.

משה כחלון: אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

משה כחלון: על סדר היום: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 18) (מתן שירות טלפוני חינם), התשס"ו-2005 של חבר הכנסת חיים כץ (פ/2987).

משה כחלון: לפנינו הצעת חוק שהציג משרד התעשיה, המסחר והתעסוקה.

לאה ורון: עו"ד חנה טירי העבירה לבקשת הוועדה נוסח מוצע להצעת החוק של חבר הכנסת חיים כץ.

חנה טירי: ההצעה המקורית בקשה לקבוע ביחס לכל עוסק שיש לו 100 אלף לקוחות.

חנה טירי: אנחנו התנגדנו לקריטריון הזה, וטענו שזהו קריטריון שקשה מאוד לדעת אותו – או לקבל מידע מעסקים כמה לקוחות יש להם.

חנה טירי: הצענו לקבוע שהשר יקבע את זה בתקנות סוגים של עוסקים.

חנה טירי: הוועדה לא קיבלה את זה – נתבקשנו לקבוע את אותם עוסקים בתוספת, וזאת ההצעה שהצענו.

חנה טירי: ההצעה אומרת שעוסק שיהיה מנוי בתוספת השניה יספק שירות טלפוני חינם לשם מתן מענה לכל פניה שעניינה ליקויים או פגמים בטובין שמכר--

לאה ורון: עו"ד טירי, אני מבינה שהבוקר העברת נוסח נוסף?

חנה טירי: העברתי נוסח שאיננו נוסח שונה מהותית.

לאה ורון: את רוצה לתת לי דף אחד, כדי שנבקש לצלם וכדי שהוא יהיה לפני חברי הוועדה?

יצחק קמחי: הוא פשוט קורא לילדים בשמם האמיתי.

חנה טירי: למעשה, אנחנו אומרים שעוסק המנוי בתוספת יהיה חייב לספק שירות טלפון חינם לשם מתן מענה לכל פניה שעניינה ליקויים או פגמים בטובין – כפי שרצה חבר הכנסת, כפי שהיתה ההצעה המקורית.

חנה טירי: סעיף קטן (ב) הוא גילוי נאות לצרכן – יש שירות טלפוני חינם, וצריך גם לפרסם אותו לצרכן.

חנה טירי: אמרנו ש"עוסק, כאמור בסעיף קטן (א), חייב לגלות לצרכן את מספר הטלפון בו ניתן השירות חינם באופן ברור ומובלט; הגילוי כאמור יהיה לפחות בחוזה ההתקשרות בינו לבין הצרכן, בכל חשבונית שנשלחת לצרכן וכן באתר האינטרנט שלו", אם יש לו, כמובן.

חנה טירי: בנוסף, נתנו אפשרות לשר לשנות את התוספת בצו, באישור ועדת הכלכלה.

חנה טירי: לגבי העוסקים שהכנסנו לתוספת השניה: אני רוצה להקדים ולומר שלפי מה שהבנו--

דוד טל: זו ההגדרה שלהם בחוק?

דוד טל: כך הם מופיעים בכל חוק שהוא?

חנה טירי: כן.

חנה טירי: בדקנו את זה.

דוד טל: כלומר, אני לא צריך להגדיר אותם שוב בחוק הזה?

חנה טירי: לא.

חנה טירי: אני מפנה את זה לחוק הספציפי, שמגדיר בדיוק מהו כל עוסק.

חנה טירי: אני רוצה לומר מהו הרציונל שלנו, כשבחרנו את העוסקים האלה.

משה כחלון: אני רוצה לשאול לגבי שעות הפעילות של המענה הטלפוני – בין 08:00 ל-16:00, 24 שעות, חמישה ימים, שבוע שלם.

חנה טירי: אנחנו החלטנו לא להכנס לזה.

חנה טירי: ראשית, מדובר בקביעות שצריכות להיות בחקיקת משנה, אם כבר.

חנה טירי: החלטנו שלא להכנס לזה כי ברור שאם העוסק מחויב לתת שירות מסוים, הוא צריך לתת אותו באופן סביר, כך שבאמת צרכנים יוכלו להתקשר ולקבל שירות.

דוד טל: אבל האם נחיל את זה עליו בשעות העבודה והמנוחה, כמו ביום שבת קודש?

דוד טל: יושב ראש הוועדה הקבוע בוודאי לא יסכים לכך.

חנה טירי: אני חושבת שזה גם אסור.

דוד טל: את יכולה לומר שזה נעשה על ידי דרוזי, וכן הלאה.

חנה טירי: לא נכנסנו לזה.

דוד טל: זאת בעיה.

דוד טל: זו שאלה שהיא במקומה.

חנה טירי: אני חושבת שכל עוסק שמחויב, חייב לתת את השירות במאמץ סביר.

חנה טירי: אם הוא נותן את השירות פעם בשבוע – מן הסתם זה לא שירות שניתן בצורה סבירה.

לאה ורון: לא הייתם מציעים לעגן את זה בחקיקה מלכתחילה?

יצחק קמחי: אני מתאר לעצמי שאם חברת גז תתן מענה קולי שעה בשבוע לתקלות בבטיחות בגז--

משה כחלון: בטיחות של פיקוח נפש – גם בבית חולים וגם מד"א עונים בשבת.

משה כחלון: השאלה במה מדובר.

חיים כץ: וכל חברות האינטרנט עונות בשבת, והכבלים עונים בשבת.

חיים כץ: כולם עונים בשבת.

ברוריה מנדלסון: השאלה היא אם צריך לחייב אותם לעבוד בשבת.

חיים כץ: היום הם עונים.

לאה ורון: גם להחליט שלא מכניסים את זה לחוק זו החלטה, אבל צריך להחליט.

חיים כץ: כולם עובדים בשבת – אחרת לא יבואו אליהם.

חיים כץ: אם חברת "אינטרנט זהב" לא תתן שירות בשבת ו"כבלי הרקיע" כן יתנו – כולם יילכו ל"כבלי הרקיע", כי גולשים בשבת.

חנה טירי: אבל אני לא חושבת - - - זה בטח לא - - - חוק שעות עבודה ומנוחה.

אתי בנדלר: בנוסח המוצע שנקרא עוד מעט מחייבים בין היתר את העוסק לגלות לצרכן את מספר הטלפון ליצירת הקשר הטלפוני החינם.

אתי בנדלר: אולי באותו גילוי יהיה צורך לגלות גם את השעות שבהן השירות הזה עומד לרשות הצרכן, ולהסמיך את השר לקבוע הוראות, אם הוא ימצא לנכון, גם בהקשר הזה.

חנה טירי: אפשר להוסיף שהוא יגלה לא רק את מספר הטלפון אלא גם את שעות הפעילות.

משה כחלון: לדעתי, הם יעשו את זה מעצמם.

משה כחלון: אתה לא יכול לחייב אדם לעבוד בשבת בחוק.

משה כחלון: לאן הגענו?

משה כחלון: אני לא צריך להיות היושב ראש הקבוע של הוועדה כדי שלא להסכים לזה.

חיים כץ: עו"ד טירי, האם סיימת?

חנה טירי: חשבתי לעבור לתוספת, אבל אם יש הערות לפני--

חיים כץ: שכחת להוסיף את קופות החולים לרשימת הספקים.

אתי בנדלר: אנחנו עדיין לא קראנו את הצעת החוק.

אתי בנדלר: נקרא כל מילה – כרגע הדיון נסוב ברמה העקרונית יותר.

חיים כץ: במענה, שכחת להוסיף את מה שדיברנו עליו – שהמענה לא יהיה מענה קולי אלא גם מענה אנושי.

יצחק קמחי: מה זה "תקלה" בקופת חולים?

חיים כץ: על שירות.

משה כחלון: הזמין רופא, והוא לא הגיע.

לאה ורון: שהבדיקה הלכה לאיבוד במעמדה.

לאה ורון: זה משהו שהזכרתי בישיבה הקודמת, כשאתה עוד אמרת שאם כך צריך לכלול אותן.

יצחק קמחי: אני בעד לכלול--

חיים כץ: היום הם נותנים את זה, אבל הם משאירים אותך על הקו 20 דקות וחצי שעה כיוון שאתה משלם.

חיים כץ: מחר, כשהם ישלמו, הם יעדיפו לאייש שני אנשים – זה יהיה זול יותר עבורם מחצי שעה של שיחה על חשבונם.

חיים כץ: בנוסף, נתת פרנסה לשני אנשים נוספים.

ברוריה מנדלסון: לא נכחנו בדיונים הקודמים, אבל אני רוצה להעיר הערה כללית: הרציונל של הצעת החוק לא מופיע היום בנוסח.

ברוריה מנדלסון: כלומר, בהצעת החוק המקורית הופיע 100 אלף לקוחות ומעבר לכך, והיום זה לא מופיע.

ברוריה מנדלסון: בעתיד, כאשר נצטרך לתקן, יהיה קצת קשה לדעת אלו גופים להכניס לתוספת ואלו לא להכניס.

ברוריה מנדלסון: זו הערה כללית.

אתי בנדלר: לא כל כך הבנתי את ההערה הכללית.

לאה ורון: משרד התקשורת יכול להעביר לוועדה רשימות, בהן מצוין למי מהחברות יש 100 אלף לקוחות?

לאה ורון: אתם יודעים את זה?

ברוריה מנדלסון: אלו חברות?

קריאה: סלקום, פרטנר.

ברוריה מנדלסון: לכל החברות הגדולות יש הרבה יותר מ-100 אלף חברות.

לאה ורון: לחברות הציבוריות יש, אבל חברות שהן לאו-דווקא ציבוריות?

לאה ורון: אתם יכולים לומר לוועדה?

ברוריה מנדלסון: למי הכוונה, לבעלי רישיונות תקשורת?

אתי בנדלר: כן.

ברוריה מנדלסון: אנחנו פרטנו כאן בתוספת גם את בעלי הרישיונות הפנים-ארציים נייחים של בזק, או אם יהיו אחרים כאלה כלליים.

אתי בנדלר: אבל לצורך הענין – ועדיין לא קראנו – שטוב עשיתם ששינתם את התוספת המוצעת, וכתבתם:

אתי בנדלר: בעלי רישיונות כלליים, מתוך הנחה שמדובר באמת בנותני שירותים לציבור הרחב.

אתי בנדלר: בנוסח הקודם – ספקי טלפון – זה קצת בעייתי, ואני מניחה שאת לא יודעת את המספר המדויק של הלקוחות של מי שיש להם רישיונות מיוחדים.

אתי בנדלר: לכן היה צורך לצאת מההגדרה של מספר הלקוחות, ולעבור לסוג נותן השירות.

ברוריה מנדלסון: לגבי התקנה עצמה, לפני התוספת: כתוב "שירות טלפוני חינם".

ברוריה מנדלסון: צריך להבהיר שכאשר מישהו מתקשר מטלפון נייד ל-800-1, זה לא בחינם; זה עולה 22 אגורות פלוס מע"מ.

אתי בנדלר: לדקה, או על עצם ההתקשרות?

ברוריה מנדלסון: לדקה.

משה כחלון: חינם למי?

משה כחלון: מי משלם את זה?

ברוריה מנדלסון: המנוי המתקשר.

ברוריה מנדלסון: כאשר אדם מתקשר מטלפון נייד למספר החינם, זה לא חינם מלא.

ברוריה מנדלסון: לכן צריך לשנות כאן איכשהו את הנוסח כדי שזה יובהר.

אתי בנדלר: מה את מציעה?

ברוריה מנדלסון: אולי נכתוב 800-1?

ברוריה מנדלסון: אני לא יודעת אם זה יהיה נכון.

אתי בנדלר: אני לא יכולה לעגן בחוק את המספר 800-1.

ברוריה מנדלסון: אולי "שירות טלפוני חינם למתקשר מטלפון נייח".

אתי בנדלר: מכל רשת?

מאיר בן-בסט: כן – מכל רשת ממנה את מתקשרת למספר טלפון, השירות הוא בחינם, בין אם מדובר ברשת ניידת ובין אם מדובר ברשת נייחת.

אתי בנדלר: אבל אני מבינה שנציגת משרד התקשורת רוצה לסייג, ולגרום לכך ששירות החינם יהיה רק מטלפון נייח.

חיים כץ: השירות חינם יהיה מכל טלפון, כולל טלפון סלולרי.

ברוריה מנדלסון: אבל אין היום שיחת חינם מטלפון סלולרי.

חיים כץ: אז תהיה.

חיים כץ: לשם כך יש חוק.

ברוריה מנדלסון: אבל מדובר בעלויות מאוד גבוהות.

חיים כץ: אם כך, יהיה כדאי להם לענות מהר כדי לחסוך את העלויות.

חיים כץ: זאת מטרת החוק.

חיים כץ: אני המציע, וזה מה שאני מבקש.

חיים כץ: אני המחוקק.

חיים כץ: את מעירה את ההערות שלך, וזה בסדר, ואני כאן כדי לחוקק.

חיים כץ: זאת ההצעה שלי – כולל טלפון סלולרי.

חיים כץ: זאת הצעת החוק.

חיים כץ: אם זה יעלה או לא – זה לא מעניין אותי בכלל.

חיים כץ: שיתנו שירות מהיר ויענו תוך שניה – אז העלויות יהיו קצרות וזולות, ולא ישאירו אותי 20 דקות על הקו.

חיים כץ: אני לא אעשה להם את החשבון; אני מחפש שירות לאנשים.

ברוריה מנדלסון: אשאל את נציג משרד התקשורת אם זה אפשרי מבחינה טכנית.

מאיר בן-בסט: בהחלט.

מאיר בן-בסט: היום חברות הסלולר מספקות שירות מידע – מודיעין טלפוני – באמצעות מספר 12445052.

מאיר בן-בסט: השירות הזה הוא שירות חינם מכל רשת.

משה כחלון: כלומר, זה ניתן מבחינה טכנית.

מאיר בן-בסט: אין כאן בעיה טכנית; יש כאן בעיה של בילינג, והיא - - - פתירה.

מאיר בן-בסט: אני רוצה לציין הערה לגבי רישיונות כלליים: המשרד נמצא כרגע במהלך שבו ספקי האינטרנט אמורים לעבוד בעתיד הלא-רחוק על פי היתר, ולא על פי רישיון.

ברוריה מנדלסון: לכן כתבנו "ספק".

ברוריה מנדלסון: לכן בתוספת שינינו את הנוסח, והוא עונה גם - - - "ספק שירותי גישה לאינטרנט".

ברוריה מנדלסון: לא כתבנו "בעל רישיון" בדיוק בגלל נושא ההיתרים.

אתי בנדלר: אם אין הערות כלליות נוספות, אפשר לעבור לקריאה.

כרמית אהרון-זקס: שמי כרמית, מחברת בזק.

כרמית אהרון-זקס: רציתי להבהיר: כפי שציינו בישיבות קודמות, אנחנו מספקים היום את השירות הזה ממילא.

כרמית אהרון-זקס: כך שמבחינתנו זה לא - - - עלתה כאן השאלה לגבי שיחות 800-1.

כרמית אהרון-זקס: שיחות 800-1 הן כמובן שיחות חינם מקווי בזק, אך אבקש שיצויין בפרוטוקול שככל שייקבע שהשירות חינם יינתן מכל טלפון שהוא, לרבות טלפון סלולרי, העלות ביחס לשיחה הסלולרית תושת כמובן על חברת הסלולר, ולא על חברת בזק.

אתי בנדלר: אני וודאי לא אכתוב את זה בחוק.

משה כחלון: איך אפשר לכתוב את זה בחוק.

כרמית אהרון-זקס: זה יהיה ברור, אבל שזה יירשם בצורה כזו או אחרת--

חיים כץ: זה כבר רשום בפרוטוקול, וזה נאמר בכל הישיבות.

חיים כץ: אנחנו חוזרים וממחזרים את הישיבות.

כרמית אהרון-זקס: הנושא הזה לא עלה.

כרמית אהרון-זקס: השירות שלנו ניתן חינם.

כרמית אהרון-זקס: בכל מקרה יש לנו שירות כזה.

אתי בנדלר: חבר הכנסת כץ, היא רוצה להבהיר שאם מדובר על התקשרות לספק מקו סלולרי--

כרמית אהרון-זקס: --יש להשית את המקטע הסלולרי על ספק הסלולר, כמובן.

אתי בנדלר: אני לא מבינה למה זה "מובן" לך שזה יושת על ספק הסלולר.

כרמית אהרון-זקס: כי זה מקטע נייד.

ברוריה מנדלסון: הנוסח היום עונה על זה.

אתי בנדלר: לדעתי, הנוסח אומר שזה צריך לחול על נותן השירות.

כרמית אהרון-זקס: השירות שלנו יינתן חינם – אנחנו לא נשלם עבור שיחות של גורם אחר.

שרון רוזנבלט: שמי שרון רוזנבלט, היועץ המשפטי של חברת 013 ברק.

שרון רוזנבלט: אני מדבר גם כצרכן – אני לא מבין למה התוספת הזאת מצומצמת למי שרשום כאן.

שרון רוזנבלט: אם אני רוכש מוצרים בסופרמרקט, ואני נתקל בפגם במוצר – אני לא מבין למה צמצמו את הרשימה לאותם גופים שאולי נוח להשית את זה עליהם.

חיים כץ: למשרד התמ"ת לא היה זמן.

חיים כץ: ארבעה חודשים לא היה להם זמן.

שרון רוזנבלט: לכן אנחנו יושבים כאן עכשיו.

חיים כץ: אנחנו יושבים כאן כדי להעביר את החוק או לקבור אותו.

חיים כץ: זה הסיפור.

חיים כץ: או שזה יהיה מצומצם - ארבעה חודשים לא היה להם זמן.

חיים כץ: הם עסוקים.

חיים כץ: הם עובדים קשה ועסוקים.

חיים כץ: לכן זה או מצומצם או כלום.

שרון רוזנבלט: אני לא בא להתנגח; אני אומר את העמדה שלי: לדעתי, הרשימה הזאת מצומצמת.

שרון רוזנבלט: לא יעלה על הדעת שיתפסו את מי שקל לתפוס, במרכאות, ולא יתפסו אחרים.

שרון רוזנבלט: לדעתי, לסופרמקרטים ולרשתות הגדולות יש בוודאי מספר גדול יותר של צרכנים בהשוואה לספקי האינטרנט, ויש שם תקלות.

שרון רוזנבלט: אני לא רואה את ההבדל.

שרון רוזנבלט: שנית, לא ברור לי מדוע נדבקו למספר 100 אלף.

אתי בנדלר: ירדו מהמספר לחלוטין.

שרון רוזנבלט: זה רק מה שמופיע בתוספת?

אתי בנדלר: כן.

שרון רוזנבלט: קל וחומר ההערה הקודמת שלי, שצריך להרחיב אותה.

שרון רוזנבלט: לא יעלה על הדעת שזה יהיה רק אנחנו.

כרמית אהרון-זקס: האם התוספת שונתה ביחס לספקי טלפון?

ברוריה מנדלסון: אני בהחלט מסכימה עם הדברים האלה – כך למשל: ספקי מכוניות, ספקי מקררים.

אתי בנדלר: נשמעת כאן הערה חשובה מאוד מטעם נציגת הממשלה.

אתי בנדלר: האם את מוכנה לחזור עליה?

אתי בנדלר: את אומרת עם ההערה שנאמרה כאן על ידי נציג ברק.

אתי בנדלר: את נציגת ממשלה, ואת מביאה הצעה אחרת.

ברוריה מנדלסון: אמרתי שמוזר למה הם לא כלולים בתוספת.

אתי בנדלר: כי הממשלה לא הציעה משהו אחר.

אתי בנדלר: נציגי התמ"ת הביאו הצעה מטעם הממשלה, ודרשו שהנוסח יהיה מתואם עם הממשלה.

דוד טל: אני מבקש שזה יהיה באישור ועדת הכלכלה.

יצחק קמחי: זה כתוב וזה מופיע.

יצחק קמחי: סעיף (ג) אומר במפורש: "השר רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את התוספת".

משה כחלון: השר יוכל להרחיב את זה.

שרון רוזנבלט: אני אומר מבחינתי דבר עקרוני: לא ייתכן שהחוק הזה יוטל באופן מפלה.

שרון רוזנבלט: אם יש כאן ראיה צרכנית--

משה כחלון: אז יש לשר שיקול דעת להרחיב או לצמצם.

שרון רוזנבלט: אתה יודע, שיקול דעת לשר – יש קבוצות לחץ--

אתי בנדלר: אולי נשמע את נציגי הממשלה, שיסבירו מדוע הסתפקו ברשימה הזאת.

שרון רוזנבלט: הרשימה הזאת ממש לא מקובלת עלי, כמי שמופלה לרעה.

חיים כץ: הם לקחו רק אנשים שמשלמים בתשלומים חודשיים.

אתי בנדלר: חבר הכנסת כץ, הייתי שמחה לשמוע את נציגי משרד התמ"ת ומשרד המשפטים.

אתי בנדלר: אני משוכנעת שהנימוקים הם נימוקים ענייניים לחלוטין, התלויים במספר התקלות שמופנות נגד אותן חברות על שירותים כאלה.

שרון רוזנבלט: כמה פעמים יש לך גבינה מקולקלת?

שרון רוזנבלט: הרבה יותר.

אתי בנדלר: אני חושבת שמי שיש לו גבינה מקולקלת לא מתקשר.

שרון רוזנבלט: אבל אולי אני כן אעשה את זה עכשיו.

שרון רוזנבלט: אני רוצה לציין כמה דברים ענייניים יותר: יש כאן את הרט"ן ואת בזק, שהשירות לא עולה להם כסף, אלא הוא חלק מהעלויות הקבועות שלהם.

כרמית אהרון-זקס: - - -

שרון רוזנבלט: אני אומר שאין כוחות בהשתת העלויות האלה, כי לבזק ולרט"ן זה לא עולה כסף.

לאה ורון: זה במחיר עלות.

שרון רוזנבלט: אני לא יודע – אלה גם עלויות קבועות שקיימות במילא.

שרון רוזנבלט: אני חושב שזה למעשה פחות ממחיר עלות.

שרון רוזנבלט: אני לא יודע לנתח את זה ככלכלן.

שרון רוזנבלט: בכל מקרה, זה לא כוחות: לנו זה עולה הרבה כסף.

שרון רוזנבלט: כמובן, ככל שהעסק קטן יותר העלויות הן אחרות.

שרון רוזנבלט: אגב, אני לא יודע אם מוקד חברת החשמל, למשל, עולה להם כסף.

שרון רוזנבלט: אין לי מושג.

כרמית אהרון-זקס: בוודאי שזה עולה – אלו עלויות, אנשים וכוח אדם.

כרמית אהרון-זקס: זה הכל.

שרון רוזנבלט: ועדיין לנו זה עולה הרבה יותר באופן יחסי בהשוואה אליכם.

דוד טל: אני מוכרח לומר שיש חלק גדול מהחברות, ואני חושב שעם הזמן החברות האלה הולכות ומתרחבות במעגל הזה.

דוד טל: זהו אינטרס מובהק של החברות האלה, כולל של בזק, חברת החשמל, חברות האינטרנט והסלולרי.

דוד טל: זה אינטרס מובהק שלהם, כיוון שזה נושא תשואה הרבה יותר גבוהה מהעלות הזאת.

שרון רוזנבלט: ברור ששירות לקוחות הוא אינטרס של החברה.

שרון רוזנבלט: אני מסכים.

שרון רוזנבלט: אבל עדיין, כפי שזה כרגע כאן, בין השחקנים העיקריים שמוצגים כאן יש כאלה שזה לא עולה להם כסף.

שרון רוזנבלט: היתרונות הם בוודאי כפי שאתה מציג אותם, אני רק אומר שאני לא שחקן שווה במגרש הזה.

שרון רוזנבלט: לכן אני אומר: או שיהיה כאן איזשהו סיבסוד – אולי ממשלתי; אם רוצים ראיה צרכנית, אולי הממשלה צריכה להצטרף איכשהו.

שרון רוזנבלט: אולי על סוג כזה של שיחות אני צריך לשלם פחות לבזק או לרט"ן – כי מהם למעשה אני צורך את השירותים האלה – על מנת שנשחק כאן בכלים שווים.

שרון רוזנבלט: החוק, כפי שהוא מוצע כעת, מאלץ אותי להתמודד בצורה הרבה יותר נחותה בהשוואה למי שהשירות הזה ניתן לו בחינם.

טל חלדי: שמי עו"ד טל חלדי מהמחלקה המשפטית ב-yes.

טל חלדי: אני רוצה להקדים ולומר שברישיון שלנו אנחנו מחויבים לתת שירות 800-1 ללקוחות.

טל חלדי: אנחנו עושים את זה.

טל חלדי: בניגוד למה שנאמר כאן, לקוחות yes שמתקשרים היום מקבלים בממוצע מענה אנושי תוך 90 שניות בחינם, באמצעות 800-1.

אתי בנדלר: גם אם מתקשרים אליכם מטלפון נייד?

טל חלדי: לכך אני מגיע: אני חושב שההרחבה האמורה, שעניינה השתת העלויות של מי שמתקשר מטלפון נייד גם עלינו, כל שאר הספקים, היא קצת מוגזמת.

טל חלדי: זאת בפרט כשמדובר בלקוח yes, שיש לו בעיה בבית – הוא לא רואה טלויזיה בבית.

טל חלדי: אין שום סיבה שהוא יתקשר מהנייד, וישית את העלות עליי.

טל חלדי: יתכבד ויתקשר מהטלפון הנייח שלו, ואנחנו נספוג את העלויות.

דוד טל: האם תוך 90 שניות יש מענה קולי או אנושי?

דוד טל: השבוע בצעתי את הבדיקה הזאת עם נציג משרד התחבורה, שאמר לי: אנחנו עונים תוך דקה.

דוד טל: תוך דקה יש אכן מענה קולי, אך עד לקבלת מענה אנושי חלפו שש דקות.

טל חלדי: אני מדבר על מענה אנושי.

טל חלדי: זוהי נקודה שצריך לתת עליה את הדעת, כי העלויות מטורפות.

משה כחלון: דיברנו על כך, והמצביע מתעקש להשאיר את זה.

משה כחלון: אנחנו נצטרך להצביע.

שרון רוזנבלט: אני מצטרף לדברים: אין סיבה שלקוח לא יתאמץ ויילך לקו נייח.

שרון רוזנבלט: לרוב המוחלט יש קו נייח, וכפי שאתה יודע – אדם לוקח את הסלולרי בשל הנוחות--

חיים כץ: מאחר והדיון הזה חוזר על עצמו בפעם הרביעית, ומאחר ששמענו את כולם בפעם הרביעית--

משה כחלון: עבורי זו פעם ראשונה.

משה כחלון: אני חייב לאפשר לכולם להתבטא.

אתי בנדלר: הנקודה הזאת עלתה לראשונה בדיון הזה.

שלומי לויה: שמי עו"ד שלומי לויה, מלשכת המסחר.

שלומי לויה: מעבר להתנגדות שלנו להצעת החוק, מטעמים שפורטו בישיבות הקודמות, לא ראינו כאן מענה לבעיות שעלו גם קודם לכן – העובדה שכל שירות הלקוחות של כל החברות יהפוך לשירות של שיחת חינם, ומדובר בעלויות אדירות.

שלומי לויה: לא ענינו על השאלה לגבי שירותים משיקים, וניתנה דוגמה בישיבות קודמות של תנור אפיה וחברת גז.

שלומי לויה: החשש הוא שצרכנים של שירות אחד יתקשרו לשירות אחר, והעלויות יוטלו על אותו ספק שירות, מבלי - - -

אתי בנדלר: יש לך הצעה קונקרטית?

אתי בנדלר: הנושא הזה עלה מספר פעמים, ונדמה לי שמדובר בחשש שווא.

אתי בנדלר: הרעיון שאני אתקשר לחברת אמישראגז כדי לומר להם שיש לי ליקוי בכיריים – אני לא אומרת שזה לא יכול לקרות, אבל יענו לי מיד ויגידו לי: גברת, אם יש לך בעיה בכיריים, זאת לא בעיה של ספק גז, את צריכה לפנות למי שנותן שירות למכשירים.

אתי בנדלר: אבל באופן עקרוני, החובה היא רק לגבי ליקויים כפי שמוגדר בהצעת החוק.

שלומי לויה: זה מה שמוגדר בהצעת החוק, אבל זה לא אומר שצרכנים לא יוכלו להתקשר לאותו מספר חינם שנותן להם השירות, ולדווח על כל הבעיות שלהם.

אתי בנדלר: אנשים יתקשרו למספר חינם כי יש להם תקלה.

אתי בנדלר: אם יענו להם, ויגידו להם: אנחנו לא מטפלים בסוג הזה של התקלות, הם יגידו תודה רבה ושלום.

אתי בנדלר: מה ייצא להם מכך שהם ימשיכו להטריד אתכם עם תקלות שבלאו הכי לא תפתרו להם ולא מחויבים לפתור להם.

דוד טל: תכליתה של הצעת החוק היא להקל על הצרכנים.

דוד טל: אפשר לומר שגם החברות הגדולות מרשות לעצמן, ולא רואות בכך טרדה, להעמיס עליי פקסים, הודעות sms וטלפונים כאלה ואחרים.

דוד טל: זה דו-סטרי – גם בהנחה שאתה צודק בקטע מסוים בכך שתהיה טעות כזו או אחרת, זה לא נורא.

דוד טל: זה נדחק לשוליים.

דוד טל: לא מדובר במשהו מהותי, שיתפוס להם את כל הזמן ואת כל העבודה.

דוד טל: החברות הגדולות עושות את זה על גבי.

טל חלדי: ככל שיש חברות ששולחות לך פקסים או הודעות sms בניגוד לרצונך, הן עוברות על החוק.

טל חלדי: זה צריך להיפטר באמצעות חוק להגנה על הפרטיות ודיוור ישיר.

טל חלדי: זה ענין אחר.

טל חלדי: ואני מסכים אתך - - - ראיה צרכנית.

דוד טל: אנחנו רוצים להקל על הצרכן.

דוד טל: הצרכן במדינת ישראל עשוק על ידי כל החברות כמעט, בכל מני תנאים.

דוד טל: אני לא רוצה לעשות הכללות, אבל אם אבדוק אתך כל חוזה של כל חברה, תוכל תמיד למצוא את העושק.

משה כחלון: אני רוצה לבקש מעו"ד חנה טירי להמשיך בהקראה, ולהתייחס לשאלה איך להכניס בהצעת החוק גם את הנושא של המענה האנושי.

עידן בן-ארי: שמי עו"ד עידן בן-ארי, אני היועץ המשפטי של חברת אמישראגז ונציג התאחדות התעשיינים בדיון הזה, בנושא הזה.

עידן בן-ארי: העמדה של ההתאחדות בענין הזה--

חיים כץ: זה רשום בפרוטוקול.

עידן בן-ארי: לא דיברתי היום.

משה כחלון: חבר הכנסת כץ מתייחס לדיונים הקודמים.

משה כחלון: בכל מקרה, אנא הצג את עמדתך.

עידן בן-ארי: אנחנו רואים שהצעת החוק השתנתה שלוש פעמים, ולכן מן הראוי לאפשר לנו להגיב לנוסחים החדשים, אותם אנחנו רואים לראשונה בדיון הזה.

עידן בן-ארי: למרות שזה נאמר, השינויים שנעשו מהגרסה הראשונית בדיון הראשוני שהיה כאן ועד לכאן הם מפליגים, ואפרט: הדבר המהותי ביותר הוא שבנוסח הקודם - לא האחרון אלא זה שלפניו - החוק היה נכנס לתוקף לאחר שהיו מותקנות תקנות על ידי השר הרלוונטי.

עידן בן-ארי: הרציונל אמר שלשר הרלוונטי יש את הכלים, והוא ישקול כל מקרה לגופו, ויוכל לשקול את הדברים לגופם, ויהיה דיון מסודר בנושא, שפה קשה מן-הסתם לקיים אותו.

עידן בן-ארי: כרגע, המצב הוא שהתקנה נכנסת לתוקף, ולכן יש צורך לחזור ולומר על אחת כמה וכמה את הדברים שאמרתי בדיוניםה קודמים: בכל הקשור לגז - ואנחנו לא מדברים כאן על עלויות – באנו והסברנו שיש כאן פגיעה בטיחותית.

עידן בן-ארי: אסביר: צרכן שרוצה לדווח לנו היום על תקלה, יכול להתקשר לכל הטלפונים של כל החברה – יש לו מאה קווים.

עידן בן-ארי: כשיהיו מספרי חינם, כולם – כולל מי שמתקשרים בנוגע לחיובים, חשבונות ולצריכה – יתקשרו לאותו קו.

עידן בן-ארי: משך הזמן שייקח לצרכן, שירצה לדווח על דליפת גז אצלו בבית, יגדל באופן משמעותי.

עידן בן-ארי: אנחנו בצענו בדיקה, וכך עלה ממנה.

עידן בן-ארי: לכן אנחנו מציעים שהנושא הזה יחזור לנוסח של קביעת תקנות - שיתייעצו עם השר הממונה.

עידן בן-ארי: יש לנו אחראי סטטוטורי על הבטיחות במשרד התשתיות.

עידן בן-ארי: יש ממונה סטטוטורי בחוק הגז (בטיחות ורישוי), שצריך לתת את דעתו על הנושא הזה.

עידן בן-ארי: ישאלו מה דעת הגורמים המקצועיים.

עידן בן-ארי: תעשו דיון מסודר.

אתי בנדלר: יש עמדת ממשלה.

אתי בנדלר: הממשלה תמכה.

עידן בן-ארי: אבל זה נוסח שהממשלה לא ראתה.

אתי בנדלר: זה נוסח שנציגי הממשלה הביאו לוועדה.

עידן בן-ארי: אילו נציגי ממשלה?

עידן בן-ארי: משרד התשתיות - - -

כרמית אהרון-זקס: במענה לדברים שנאמרו – זה נאמר גם בישיבות קודמות, ואני רוצה להבהיר את עיני הוועדה: מבחינת הטענה עצמה, במישור הטכני, זה פשוט לא נכון.

כרמית אהרון-זקס: היה גם איש טכני שאמר את זה.

משה כחלון: אני לא רוצה להכנס לדיון – יש לי הרבה דברים להשיב לו.

משה כחלון: אפשר לומר את זה גם על המשטרה, על מד"א ועל גופים רבים אחרים.

עידן בן-ארי: אבל הם לא בפנים.

קריאות: - - -

כרמית אהרון-זקס: כבוד יושב-ראש הוועדה, הניתוב הוא מקומי--

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אני חושב שכל אחד מדבר כרגע מאיפה כואב לו.

דוד טל: אני רוצה להציע להתחיל לקרוא את ההצעה--

משה כחלון: ביקשתי מנציגת משרד התמ"ת להתחיל לקרוא, ואז עצרת אותי.

משה כחלון: עלו כאן הערות חשובות ורציניות.

משה כחלון: אנחנו דיברנו עליהן, וכעת אני מבקש מעו"ד חנה טירי להקריא את החוק.

משה כחלון: בבקשה.

חנה טירי: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – מתן שירות שיחות טלפון חינם), התשס"ו-2005

חנה טירי: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – מתן שירות שיחות טלפון חינם), התשס"ו-2005 "(א) עוסק המנוי בתוספתה שניה יספק שירות טלפוני חינם לשם מתן מענה לכל פניה שעניינה ליקויים או פגמים בטובין שמכר, או בשירותיםש אותם הוא נותן מכוח דין או הסכם.

חנה טירי: "

אתי בנדלר: אני מבקשת להוסיף כאן: "ובלבד שהשירות הטלפוני האמור יכלול אפשרות לקבל מענה אנושי.

אתי בנדלר: " אני לא מדברת כרגע על הנוסח הסופי, אלא על הרעיון, בהתאם לבקשתם של חברי הכנסת.

יצחק קמחי: אפשר לומר את זה ישירות: "לשם מתן מענה אנושי לכל פניה".

אתי בנדלר: אני לא רוצה לשלול את האפשרות שיהיה גם מענה קולי; אני רוצה שתהיה אפשרות להגיע גם למענה אנושי.

אתי בנדלר: ייתכן שאפשר לנסח את זה בקיצור, אבל זה ברמת העיקרון.

אתי בנדלר: כשנעבוד על הנוסח, נחשוב על כך.

לאה ורון: אני מבינה שחבר הכנסת כץ ביקש שייאמר "שירות טלפוני – הן נייח והן נייד".

אתי בנדלר: - - -

חנה טירי: אם היינו צריכים לסייג, היינו צריכים לומר את זה במפורש.

משה כחלון: זה מוגדר נכון, לדעתי.

אתי בנדלר: האם יש למישהו הערות נוספות לסעיף קטן (א)?

אתי בנדלר: אם כך, אפשר לעבור לסעיף קטן (ב).

חנה טירי: "(ב) עוסק כאמור בסעיף קטן (א) חייב לגלות לצרכן את מספר ה טלפון בו ניתן השירות חינם באופן ברור ומובלט; הגילוי כאמור יהיה לפחות בחוזה ההתקשרות בינו לבין הצרכן, בכל חשבונית שנשלחת לצרכן וכן באתר האינטרנט שלו.

אתי בנדלר: אם יש לו.

אתי בנדלר: אני מבקשת להוסיף כאן, בהתאם למה שדובר כאן קודם, שהגילוי יכלול גם את שעות הפעילות של השירות הטלפוני.

חיים כץ: של שמונה שעות עבודה לפחות.

אתי בנדלר: אני מציעה לא לציין כרגע.

משה כחלון: מי שירצה להתייעל, יעשה יותר.

חנה טירי: "(ג) השר רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את התוספת.

חנה טירי: "

אתי בנדלר: אני מציעה שוב: לא רק לשנות את התוספת אלא לקבוע הוראות לביצוע סעיף זה.

אתי בנדלר: כדי שאם הוא ירצה לקבוע הוראות ביחס לשעות הפעילות בהם חייבים לתת את השירות הטלפוני החינם, למשל, יהיה רשאי לעשות זאת.

אתי בנדלר: את הנוסח המדויק אכין בהמשך, כמובן.

מאיר בן-בסט: ביחס לסעיף הראשון: לדעתי, חסר שם מדד שירות - תוך כמה זמן.

מאיר בן-בסט: ממוצע.

חיים כץ: זה לא משנה לנו.

חיים כץ: הוא ייתן שירות, ואם לא – הוא ישלם.

מאיר בן-בסט: אתה יכול לחייב מספר 800-1, ולא יענו לך.

חיים כץ: שלא יענו.

מאיר בן-בסט: אם לא יענו זה לא שווה.

אתי בנדלר: הוא צודק - לעצם מתן תשובה.

אתי בנדלר: אבל זה לא שירות.

ברוריה מנדלסון: בחוק לא מתאים לכתוב.

משה כחלון: אי אפשר להגדיר זמן בחוק.

משה כחלון: אני מבקש להביא להצבעה את סעיף 18ב.

חנה טירי: אנחנו מציעים לדחות אולי את התחולה של הצעת החוק.

אתי בנדלר: רגע – זה הסעיף האחרון.

אתי בנדלר: עדיין לא קראנו את התוספת השניה.

אתי בנדלר: היושב-ראש מציע להצביע על סעיף 18ב בלבד בשלב זה.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: הצבעה בעד ההצעה לאשר את הסעיף – פה אחד ההצעה לאשר את סעיף 18ב, נתקבלה

משה כחלון: שלושה בעד, ללא נמנעים וללא מתנגדים.

משה כחלון: סעיף 18ב התקבל.

משה כחלון: אנחנו ממשיכים.

חנה טירי: אקדים ואומר שבתוספת השניה ניסינו ללכת לפי הרציונל של חבר הכנסת כץ.

חנה טירי: לקחנו את העוסקים שנותנים שירות לכלל הצרכנים כמעט – שירות שמצוי אצל כל צרכן – ואלו באמת שירותים שיש לגביהם שירותים ופגמים שצרכנים נוהגים להתקשר ולהתלונן לגביהם.

חנה טירי: כך למשל: טלפון, חשמל וגז – כל השירותים החיוניים.

חנה טירי: בנוסף, היה לנו ברור למדיי שלאותם עוסקים יש מן הסתם 100 אלף לקוחות.

חנה טירי: כך שניסינו ללכת בקו של חבר הכנסת כץ, ולקרוא לילד בשמו.

חנה טירי: "בתוספת השניה: (1) בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים, למעט בעל רישיון כללי ייחודי, כהגדרתו בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982.

חנה טירי: (2) בעל רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון נייד, כהגדרתו בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982.

חנה טירי: (3) ספק שירותי גישה לאינטרנט שיקבע השר בהתייעצות עם שר התקשורת, בשים לב להיקף הפעילות ומספר המנויים של ספק האינטרנט".

חנה טירי: הסכמנו לנוסח הזה בשיתוף עם משרד התקשורת, שאמר שלגבי ספקי גישה לאינטרנט עדיף להשאיר את הקביעה הזאת לצו או לתקנות בהתייעצות עם שר התקשורת, כי ישנם ספקי גישה שהם ספקים קטנים, שנותנים שירות ללקוחות מצומצמים.

אתי בנדלר: אבל את מבינה שזה בעייתי משני הבטים: (א) כל עוד לא ייקבעו תקנות, הסעיף לא חל; (ב) אם נאמר שמספר הלקוחות הוא בגדר סוד מסחרי, איך כאן זה ייקבע לפי מספר המנויים?

חנה טירי: משרד התקשורת טען שיש לו נתונים לגבי כך.

חנה טירי: אנחנו מסתמכים כאן על דברי משרד התקשורת.

אתי בנדלר: אם יש לכם נתונים, בואו תקבעו כאן: "ספק שירותי אינטרנט שיש לו מעל 100 אלף לקוחות".

ברוריה מנדלסון: המצב הוא שיש כ-50 בעלי רישיונות לספק שירותי גשה לאינטרנט, מתוכם חמישה גדולים בלבד.

ברוריה מנדלסון: כל השאר הם כל מני ספקים לכל מני מני גופים קטנים.

אתי בנדלר: אז כמה לקוחות--

ברוריה מנדלסון: מעל 100 אלף לקוחות.

אתי בנדלר: האם אתם מצהירים שיש בידכם את הנתון הזה?

משה כחלון: אתם יודעים למי יש מעל 100 אלף לקוחות?

ברוריה מנדלסון: אנחנו יודעים.

ברוריה מנדלסון: אני צריכה לבדוק אם אני יודעת את באופן רשמי או שזה ידוע לציבור.

ברוריה מנדלסון: זה כמו שאתה יודע שלסלקום יש מעל 100 אלף מנויים – אני לא יודעת אם קיבלתי את רשימת המנויים.

ברוריה מנדלסון: זו נקודה שאני צריכה לבדוק.

שרון רוזנבלט: בראיה של צרכן, אם אתה צרכן של ספק שיש לו פחות מ-100 אלף לקוחות לא מגיע לך?

שרון רוזנבלט: אני לא מצליח להבין את הקריטריון הזה.

שרון רוזנבלט: מה פשר השרירותיות הזאת?

משה כחלון: הקריטריון הוא לא להשית את זה על חברה שיש לה 20 לקוחות.

שרון רוזנבלט: ואולי היא רווחית יותר מהחברה שיש לה 500 אלף לקוחות?

משה כחלון: למה זה משנה?

שרון רוזנבלט: זה משנה – כי אם הרציונל הוא להגן על הצרכן--

חיים כץ: אני אגיד לך מה הרציונל: צריך לחתוך בקו, לעשות סדק ולהתחיל.

חיים כץ: אם לא עושים, אי אפשר להגיע.

שרון רוזנבלט: אז למה 100 אלף?

שרון רוזנבלט: כל הספקים.

חיים כץ: כי אי אפשר להגיע לשלמות.

שרון רוזנבלט: אז כל הספקים.

חיים כץ: אז אני החלטתי כמחוקק לקבוע 100 אלף.

שרון רוזנבלט: זה שרירותי.

חיים כץ: בסדר – החלטתי בצורה שרירותית על 100 אלף.

עידן בן-ארי: אבל על בסיס מה?

עידן בן-ארי: לקבל החלטה זה בסדר, אבל צריך שזה יהיה מבוסס על משהו.

אתי בנדלר: נציגת משרד התקשורת, האם את יכולה לצאת החוצה ולברר עכשיו אם יש לכם את הנתון הזה באופן רשמי?

ברוריה מנדלסון: בסדר, אבל בכל מקרה האחריות מוטלת על הספק – ההוראה כאן מחייבת את הספק.

קריאה: אבל צריך לתפוס אותו.

חיים כץ: יש להם את הנתונים.

חיים כץ: הם יודעים בדיוק כמה אנשים יש להם.

ברוריה מנדלסון: אני אברר את זה.

אתי בנדלר: אני מציעה שהוועדה תחזור לכך לאחר שהיא תוודא את זה.

חנה טירי: "(4) ספק גז כהגדרתו בחוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט-1989.

עידן בן-ארי: אני מבקש לחזור ולהציע שיתוסף: "לאחר התייעצות עם השר הרלוונטי".

קריאות: - - -

עידן בן-ארי: "אחר התייעצות עם הממונה על הבטיחות, לפי חוק הגז (בטיחות ורישוי).

עידן בן-ארי: " אני חושב שזה ראוי, למרות שאומרים לי שאני חוזר על כך, וחושבים שזה לא נכון גם אם אני אומר את זה.

עידן בן-ארי: זה לא רציני.

משה כחלון: שמענו את ההערה.

משה כחלון: אני מבקש ממך לא לקבוע מה רציני ומה לא.

רני נויבואר: ועדת שרים לעניני חקיקה החליטה בהחלטתה שזה יתואם עם משרד התמ"ת ועם משרד המשפטים.

רני נויבואר: משרד התשתיות לא הביע כל רצון להיות שותף לתהליך.

רני נויבואר: הוא ידע על הכינוס שפורסם אתמול בסדר היום.

עידן בן-ארי: הוא לא היה מודע לכך שהוא מתקיים.

משה כחלון: התשובה מספקת.

משה כחלון: עו"ד טירי, בבקשה.

לאה ורון: ספקי הגז הוזמנו; נציגי המשרד – לא.

חנה טירי: "(5) בעל רישיון כללי לשידורי כבלים ובעל רישיון לשידורי לווין כהגדרתם בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982.

חנה טירי: (6) ספק חשמל כהגדרתו בחוק הספקת חשמל (הוראות מיוחדות), התשמ"ח-1987.

חנה טירי: "

אתי בנדלר: האם את מתכוונת לחברת החשמל או לכל ספק חשמל – גם ספקים קטנים?

אתי בנדלר: כי את מפנה כאן להגדרות שאינן בפניי.

חנה טירי: - - -

דוד טל: אני חושב שאנחנו נזקק לתקנות – צריך להשאיר את זה בידי השר שיחליט, ואז לא משנה אם זה 100 אלף או 50 אלף.

דוד טל: אפשר לרשום בחוק שהשר יתקין תקנות תוך 100 יום או תוך 200 יום.

אתי בנדלר: אני רוצה להבהיר: החוק יחול מיד על נותני השירותים המנויים בתוספת, ללא צורך בתקנות.

אתי בנדלר: בתקנות תהיה אפשרות לשנות את התוספת.

דוד טל: זה נוגע לשאלה ששאלת את עו"ד טירי.

דוד טל: יש חברת חשמל של שטייניץ, למשל, שהיא חברה קטנה מאוד שנותנת שירות ל-2,000 צרכנים בלבד.

דוד טל: אני רוצה לאפשר לשר להחליט לגבי חברת חשמל מן הסוג הזה.

אתי בנדלר: עם כל הכבוד, דווקא בהקשר של הספקת חשמל, אני חושבת שחיוני מאוד שתהיה אפשרות להתקשר אליהם ולהודיע על תקלות.

אתי בנדלר: לכן אני שואלת מדוע זה כולל רק את חברת החשמל.

דוד טל: אז אל תגבילי את זה ל-100 אלף.

אתי בנדלר: אין 100 אלף.

אתי בנדלר: הקריטריון של 100 אלף לקוחות לא כתוב כאן בכלל.

אתי בנדלר: השאלה עלתה כיוון שהם הפנו כאן לחוק מסוים, חוק הספקת חשמל (הוראות מיוחדות).

אתי בנדלר: החוק איננו בפניי, ולא ידעתי שהם יפנו אליו כי ראיתי את זה רק כאן.

אתי בנדלר: אבל אם זכרוני אינו מטעני, בחוק ההוא מדובר אך ורק בחברת החשמל לישראל בע"מ, ואולי על חברת החשמל המזרח-ירושלמית.

אתי בנדלר: אני חושבת שזה צריך להפנות לכל ספק חשמל.

חיים כץ: כמה ספקי חשמל נוספים יש?

אתי בנדלר: עכשיו יאשרו עוד כמה ספקי חשמל.

אתי בנדלר: אם הם יהיו ספקי חשמל, אין שום סיבה שלא להחיל עליהם את החובה לתת שירות טלפוני - - -

יצחק קמחי: אם הם יאושרו לפי חוק החשמל הזה, הם יהיו כלולים.

אתי בנדלר: לא לפי חוק הספקת חשמל (הוראות מיוחדות) אלא לפי חוק משק החשמל.

אתי בנדלר: אני רואה כעת שכפי שזכרתי, מדובר רק בשתי החברות האלה: חברת החשמל הישראלית וחברת החשמל המזרח-ירושלמית.

משה כחלון: אז אני מציע: כל ספק חשמל.

אתי בנדלר: "בעל רישיון ספק שירותי חשמל לפי חוק משק החשמל".

חיים כץ: אותו הדבר לגבי המים – כל ספק מים.

חיים כץ: זה כבר עתידי.

אתי בנדלר: נכון.

חנה טירי: "(7) ספק מים כהגדרתו בתקנות מדידת מים (מדי מים), התשל"ו-1976.

חנה טירי: "

אתי בנדלר: ראשית, אנחנו לא מפנים כאן לתקנות.

חנה טירי: אני חושבת שזהו המקום היחיד שבו זה הוגדר, לפי מה שמצאנו.

אתי בנדלר: לדעתי, אולי בחוק תאגידי מים וביבו.

אתי בנדלר: הכוונה היא לכל מי שמספק מים לצרכנים – אנחנו נמצא--

חנה טירי: - - -

חיים כץ: סעיף 8 – קופות החולים.

חיים כץ: לא בתי חולים – רק קופות החולים.

חיים כץ: נותני שירותי בריאות כולל גם את בתי החולים, והכוונה היא לקופות החולים.

חנה טירי: לגבי קופות החולים, חשבנו לא להכניס את התוספת כי לגביהם לא מצאנו שיש בהם ענין של ליקויים או פגמים בטובין.

חנה טירי: בדרך כלל מתקשרים לקופות החולים כדי לקבוע תור.

חנה טירי: חשבנו על הנושא של שירותי בריאות, ולפי הרציונל של הצעת החוק לא מדובר שם בפגמים בטובין או בליקויים בשירותים.

אתי בנדלר: ומה עם תחבורה ציבורית?

אתי בנדלר: אנשים שרוצים להתלונן על איחור באוטובוס, למשל?

אתי בנדלר: הם אומנם לא הוזמנו אז קשה להכניס אותם כרגע לתוספת, אבל מדוע לא כללתם אותם?

אתי בנדלר: היה איזשהו רציונל?

חנה טירי: לא.

חנה טירי: לא חשבנו על זה.

לאה ורון: כך גם לגבי חברות התעופה.

חנה טירי: אז זה רחב מאוד.

לאה ורון: אם מכינים הצעת חוק זה לא מוכרח להיות תחום צר בלבד.

לאה ורון: זה יכול להיות תחומים רחבים מאוד.

יצחק קמחי: לפי הגישה הזאת זה צריך להיות גם עיריות.

אתי בנדלר: אנחנו לא נכניס את מי שלא הוזמן, אבל--

דוד טל: לעיריות יש 106.

יצחק קמחי: אבל זה לא חינם.

יצחק קמחי: השאלה היא לא קיומו של קו, אלא השירות חינם.

חיים כץ: מה לגבי קופות החולים?

לאה ורון: קופות החולים הוזמנו לדיון – אומנם אתמול, אבל הן הוזמנו לדיון.

חיים כץ: אני רוצה לבקש שתכניסי את קופות החולים.

חנה טירי: אנחנו חושבים שקופות חולים - - -

חיים כץ: בסדר, אנחנו נצביע על כך.

אתי בנדלר: אבל הם לא הוזמנו.

לאה ורון: קופות החולים הוזמנו אתמול, אבל הם הוזמנו לדיון.

אתי בנדלר: הממשלה מתנגדת?

אתי בנדלר: תגישו הסתייגות.

אתי בנדלר: אין שום בעיה.

אתי בנדלר: אם הוועדה תחליט להחיל את זה גם על קופות החולים, ואתם מתנגדים לכך, נקבל הסתייגות.

משה כחלון: היכן עו"ד ברוריה מנדלסון?

משה כחלון: היא צריכה להשיב לנו לגבי סעיף (3) כדי שנוכל לגשת להצבעה.

אתי בנדלר: אולי הוועדה רוצה להצביע בינתיים על כל מי שנמצאים, למעט פסקה (3), ולהוסיף את קופות החולים?

לאה ורון: חבר הכנסת כץ, אתה מצביע במקום חבר הכנסת ארדן, גבריאלי, קרא או בנלולו?

חיים כץ: במקום חבר הכנסת ארדן.

משה כחלון: כן.

משה כחלון: אם כן, אנחנו מתחילים להצביע על התוספת השניה.

משה כחלון: מי בעד סעיף 1?

משה כחלון: הצבעה בעד סעיף 1 בתוספת השניה – פה אחד סעיף 1 בתוספת השניה נתקבל.

משה כחלון: שלושה בעד, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

משה כחלון: סעיף 1 אושר.

משה כחלון: אני מעלה להצבעה את סעיף 2 בתוספת השניה.

דוד טל: אם גם אדוני בעד כל הסעיפים, אפשר להצביע בהצבעה אחת על כל הסעיפים.

אתי בנדלר: למעט פרט 3.

אתי בנדלר: נציגת משרד התקשורת נכנסה כעת.

ברוריה מנדלסון: מבירור שערכתי, אין לנו נתונים קונקרטיים על מספר המנויים – הם לא מעבירים לנו אותו כעת.

ברוריה מנדלסון: יש לנו את ה-common knowledge – יודעים מי הם הגדולים.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מציעים שזה יישאר כך, ונתחייב עם משרד התמ"ת לקבוע בתקנות עד 90 יום, אם התחולה תכנס באמת כפי שהם מציעים, את המפעילים, ספקי האינטרנט הגדולים--

אתי בנדלר: אין טעם, כי בתקנות אפשר בלאו הכי להתקין.

אתי בנדלר: אם כך, אני מציעה שזה יהיה: "ספק שירותי גישה לאינטרנט, למעט ספק גישה.

אתי בנדלר: ", ואתם תביאו תקנות לשינוי, אם תרצו.

לאה ורון: למעט מי?

אתי בנדלר: בלי "למעט".

לאה ורון: כלומר: "ספק שירותי גישה לאינטרנט".

ברוריה מנדלסון: אבל כרגע הכנסת אפילו את הקטנים.

ברוריה מנדלסון: יש לנו כ-50 ספקי גישה לאינטרנט, חלקם ממש לגופים ספציפיים ביותר.

אתי בנדלר: אז איך אתם מציעים להגדיר את זה?

ברוריה מנדלסון: מה הבעיה עם ההגדרה כפי שהיא קיימת היום, שאנחנו נביא תקנות--

אתי בנדלר: הסברתי: בלאו הכי, בהתאם להוראות סעיף קטן (ג), יש לשר התמ"ת סמכות לשנות את התוספת.

אתי בנדלר: לא צריכים לתת הסמכה נוספת רק לצורך ההתייעצות עם שר התקשורת.

ברוריה מנדלסון: אבל לעצם הקביעה מיהם הספקים, לדעתי לא נכון להכניס מראש גופים קטנים כל כך, כי ברירת המחדל שלנו היא לא נכונה.

ברוריה מנדלסון: אנחנו קובעים מראש שזה יחול, אלא אם כן שר התמ"ת יבוא עכשיו ויוציא אותם.

דוד טל: כן, למה לא?

דוד טל: ששר התמ"ת יתכבד ויתקין תקנות.

ברוריה מנדלסון: כי אתה מטיל כאן חובה על ספק גישה לאינטרנט, שמספק שירותי גישה לכ-50 איש או ל-100 איש, לתת שירות חינם.

שרון רוזנבלט: אז מה הבעיה?

שרון רוזנבלט: יהיו לו פחות שיחות.

ברוריה מנדלסון: אבל מה הרציונל?

שרון רוזנבלט: הרציונל הוא לעזור לצרכן.

שרון רוזנבלט: למה רק אני צריך לעזור לו?

אתי בנדלר: גב' מנדלסון, את מציעה למעשה שפסקה (3) מיותרת, משום שלדברייך השר יביא תקנות - הוא יביא תקנות בלאו הכי לשנות את התוספת.

ברוריה מנדלסון: רק רצינו להוסיף כאן: "בהתייעצות עם שר התקשורת", כי בכל זאת היקף הפעילות ומספר המנויים הם נתונים שיש לנו במשרד, ולא במשרד התמ"ת.

משה כחלון: אבל זה מתאים לכל הסעיפים--

ברוריה מנדלסון: מראש הכנסנו לכאן רק גופים גדולים.

ברוריה מנדלסון: לא הכנסנו לכאן גופים שמשרתים 200 לקוחות.

ברוריה מנדלסון: מה הרציונל להכניס לכאן גופים קטנים כל כך?

חיים כץ: אבל תנסחו את זה.

ברוריה מנדלסון: זה מנוסח מצוין היום.

ברוריה מנדלסון: למה הניסוח הזה לא נראה לכם נכון?

לאה ורון: אבל חבר הכנסת כץ רצה לכלול את ספקי הגישה של האינטרנט.

ברוריה מנדלסון: אבל אם אני לא טועה הוא התכוון לגדולים.

חיים כץ: לגדולים.

שרון רוזנבלט: אני לא מצליח להבין למה לא.

ברוריה מנדלסון: כי זה לא יהיה נכון להכניס ספק גישה קטן.

שרון רוזנבלט: למה לא? לא שמעתי תשובה.

חיים כץ: כי חשבתי שרק הגדולים, וכך הגשתי את הצעת החוק.

חיים כץ: זאת התשובה.

שרון רוזנבלט: התשובה: שרירותית.

חיים כץ: שרירותית.

חיים כץ: לך לבג"ץ.

קריאה: זה רשום בפרוטוקול.

דוד טל: כי חבר הכנסת חושב שזה מידתי ושזו תכלית ראויה.

קריאה: לא – הוא אמר "שרירותית".

דוד טל: לי הוא אמר שהוא חושב שזה מידתי, ושזו תכלית ראויה.

רני נויבואר: לענין ספק שירותי גישה לאינטרנט: כיוון שמדובר כאן בספקים רבים של שירותי גישה, שרובם קטנים, אני מציעה שברירת המחדל תהיה שהם יהיו מחוץ לחוק, ושמשרד התמ"ת יתחייב שעד תחילת החוק הוא יתקן תקנות לענין ספקי הגישה לאינטרנט, ויוסיף אותם.

משה כחלון: חבר הכנסת כץ, זה מקובל עליך?

חיים כץ: כן.

משה כחלון: סעיף (3) נמחק.

ברוריה מנדלסון: נבהיר שהתקנות יהיו על ידי שר התמ"ת - - -

אתי בנדלר: לא, זה במנגנון פנימי.

אתי בנדלר: חזקה על שר התמ"ת שהוא יוועץ בשר התקשורת לצורך קביעה זו.

אתי בנדלר: אם כן, פסקה (3) נמחקה כרגע, ויש התחייבות של נציגי שר התמ"ת ובשמו, להמציא לוועדה תקנות שישנו את התוספת באופן שייכללו בה גם ספקי הגישה לאינטרנט – הספקים הגדולים.

חיים כץ: עד תחילת החוק.

משה כחלון: תוך כמה זמן?

חנה טירי: תוך 90 יום.

שרון רוזנבלט: למה לא לעשות את זה - - - זה היה הסידור הקודם.

משה כחלון: אנחנו כבר אחרי זה.

אתי בנדלר: "תחילתו של חוק זה 90 ימים מיום פרסומו"?

קריאה: כן.

משה כחלון: אני מבקש להצביע על התוספת השניה, בסעיפים (4), (5), (6), (7) ו-(8).

חיים כץ: הוספת את קופות החולים?

משה כחלון: סעיף (8) הוא קופות החולים.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: מי נמנע?

משה כחלון: הצבעה בעד אישור סעיפים 4, 5, 7, 7, 8 – פה אחד ההצעה לאשר את סעיפים 4, 5, 6, 7, 8 נתקבלה.

משה כחלון: שלושה בעד, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

משה כחלון: התוספת השניה אושרה.

משה כחלון: תודה לכולכם, הישיבה נעולה.