ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 520, 2005-11-14 11:00

אמנון כהן: שלום לכולכם, אני פותח את ישיבת הוועדה בנושא: תקנות הדיג (תיקון), התשס"ה-2005.

אמנון כהן: אבקש מאדוני להציג את הדברים בגדול, ולאחר מכן לרדת לפרטים.

חיים אנגו'ני: שמי חיים אנג'וני, מנהל אגף הדיג וחקלאות המים במשרד החקלאות.

חיים אנגו'ני: אנחנו מביאים את התקנות לאישור הוועדה מטעמים של ניהול ממשק דיג.

חיים אנגו'ני: אנחנו מודאגים וחרדים מכמות הדגה ההולכת וקטנה גם בים כינרת וגם במפרץ אילת.

חיים אנגו'ני: על מנת לנסות ולשנות את אותה תמונת מצב עגומה, שאנחנו יודעים את הגורמים לה, הבאנו את התקנות האלה לאישור.

חיים אנגו'ני: זהו הבט אחד.

דוד טל: במה תולה כבודו את הגורמים לכך?

חיים אנגו'ני: גם מדיג יתר.

דוד טל: אין לכם פיקוח על הדיג?

חיים אנגו'ני: יש פיקוח על הדיג.

חיים אנגו'ני: לכן אנחנו נוקטים מספר צעדים מלבד האמור.

חיים אנגו'ני: כך למשל, הגבלנו את מספר הרישיונות – אנחנו לא מגדילים יותר את מספר העוסקים בנושא הזה, גם בכינרת, גם בים התיכון וגם במפרץ אילת.

חיים אנגו'ני: כרגע אנחנו עדים לתופעה נוספת, שבה האזורים הרדודים – בעיקר בכינרת ובמפרץ אילת – משמשים כבית אימון וכעתודה לדגה שהחלה להתפתח בתוך האגם או בלב הים.

חיים אנגו'ני: מצאנו שדיג, שהותר עד היום באזורים האלה, פוגע בעתודות של אותם דגים, שמתפתחים אחר כך בלב ים ובלב המפרץ.

דוד טל: עד היום לא ידעתם את זה?

חיים אנגו'ני: ידענו, אבל כרגע התופעה ברורה יותר.

חיים אנגו'ני: אנחנו מזהים בשלוש השנים האחרונות ירידה הולכת וגדלה בכמות הדגה של דגים בכינרת.

חיים אנגו'ני: מבחינתנו, במעקב שאנחנו עושים, זאת כרגע נקודה קריטית שבה אנחנו צריכים לעצור את התהליך הזה – כמובן, בנוסף לפעולות אחרות שאנחנו נוקטים.

אמנון כהן: אם יהיו פחות דגים, האם לא יתייקרו בעקבות זאת מחירי הדגים?

חיים אנגו'ני: לא, כי אנחנו מקווים שיהיו יותר דגים.

חיים אנגו'ני: ברגע שנפסיק את הדיג שפוגע בעתודות, כמות הדגה תעלה, ואם תהיה לכך השפעה חלקית--

אמנון כהן: בינתיים אתה מגביל אותו – בינתיים הוא יהיה פחות.

חיים אנגו'ני: בינתיים אני מגביל דיג שבעיקרון הוא דגים קטנים, שאין להם ערך כלכלי.

חיים אנגו'ני: תופסים אותם לכל מני מטרות.

דוד טל: אבל היום זה גם מוגבל.

דוד טל: אני חושב שיש רשתות בגודל מסוים כדי שדגים קטנים מן הסוג הזה לא יוכלו להילכד בתוכן.

חיים אנגו'ני: זה כבר נמצא בתקנות.

דוד טל: וזה לא עוזר?

חיים אנגו'ני: זה לא מספיק.

חיים אנגו'ני: צריך להגביל עכשיו גם את הנושא של הדיג מהחוף.

אמנון כהן: אתם רוצים להרחיק את האיזור?

חיים אנגו'ני: כן – למנוע דיג מהחוף.

חיים אנגו'ני: להשאיר את הדגים הקטנים באזור החוף ללא הפרעה, ולתת להם לגדול כדי שישמשו עתודה לדגים בלב ים.

דוד טל: זה תלוי בטמפרטורה של המים שליד החוף?

דוד טל: לכן הקינון מתרחש שם?

חיים אנגו'ני: באזור החוף יש יותר צמחיה – כמסתור, ובעונות הקיץ קצת יותר חם שם.

חיים אנגו'ני: אבל זה לא מובהק מבחינת הטמפרטורות.

חיים אנגו'ני: פשוט קל יותר לגשת – אתה זורק רשת בקלות, ותופס את כל מה שיש באזור החוף.

אמנון כהן: האם התקנות האלה מפריעות למישהו?

יפתח בר: שמי יפתח בר, דייג ממפרץ אילת.

יפתח בר: התקנות האלה באו אלינו כברירת מחדל.

יפתח בר: אני רוצה לעדכן את הוועדה מהו דיג.

יפתח בר: אני שומע שדיברו על עין גדולה ועין קטנה.

יפתח בר: בסגנון שאנחנו דגים, הדבר הטוב ביותר שאפשר לעשות הוא לתפוס את הדגים בעין קטנה, ברשת שהחורים שלה קטנים.

יפתח בר: כך כשתפסת אותם, לא נתפסים דגים בזימים.

יפתח בר: ההגבלות במפרץ אילת לא נעשו בשל דיג יתר, כיוון שבאזורים שהגבילו אין דיג יתר.

דוד טל: אולי בגלל השוניות?

יפתח בר: על מנת לשמור על שוניות האלמוגים.

יפתח בר: לדעתי, התקנה הזאת קצת גורפת, כיוון שדגים פלאגיים – זה הדג שאני מתפרנס ממנו היום; דגים של אמצע המים – לא מתקרבים לשוניות האלמוגים.

אמנון כהן: מה מפריע לך בתקנות?

יפתח בר: גם כך אנחנו צפופים שם מאוד.

יפתח בר: יש כאן מפות: מצד אחד יש לנו את הנמל, מצד שני יש לנו את חופי הרחצה, מצד שלישי יש לנו את חיל הים ואת שמורות האלמוגים.

יפתח בר: בקיצור – מצרים את צעדינו.

יפתח בר: צר לי על כך שאני צריך להביא לכאן, לוועדת הכלכלה, אבל אני חושב שאם אנשי רשות שמורות הטבע היו באים ומתייעצים אתנו – החבר'ה שעוסקים בכך – ולומדים את הנושא טוב יותר, כל ההחלטות לא היו גורפות, והיינו יכולים לחיות כמו בארצות לא מפותחות, שם הגיעו להבנה עם מי שמתפרנסים מהדיג, ולהיות יותר ספציפיים לנקודות ולסוגי הדיג.

דוד טל: כמה מתפרנסים מהתחום הזה?

יפתח בר: באילת יש שבעה-שמונה איש.

אמנון כהן: מה אתה מציע, אדוני?

אמנון כהן: אם היית מגיע היום להבנות עם רשות שמורות הטבע, מה היית מציע?

יפתח בר: ראשית, אני מסכים אתם שאסור לפגוע בשונית האלמוגים – שיש לאסור את כל הדיג של דגי שונית האלמוגים – ולהתייחס יותר לדיג של הדגים הפלאגיים.

יפתח בר: זאת משום שאם להקה נכנסת לתחומים שמסומנים במפה, ועברה ב-100 מטר או ב-20 מטר, אני צפוי לקנס ולדוח.

דוד טל: לא הבנתי.

יפתח בר: הדיג שלנו הוא דיג של מים עליונים.

אמנון כהן: מה אתה מציע?

אמנון כהן: לא אמרת לי.

יפתח בר: לנושא הסגירה של כל האזור שסומן במפה – אני לא יודע אם אתם רואים אותו; יש כאן רק קורדינטות של מפה ימית – אני מציע שתהיה לנו התייחסות חדשה לסוגי הדיג, כך שגם רשות שמורות הטבע וגם אגף הדיג ילמדו אותו, ונגיע להבנות כדי שכולם יהיו שמחים.

יפתח בר: הכוונה של כולם היא כוונה טובה – לשמור על הטבע ועל השוניות.

אתי בנדלר: אתה מציע למעשה להקטין את האזור האסור בדיג – כפי שמופיע בתקנה 8, שדנה באזורים אסורים לדיג - וכאן מופיע כל אזור מפרץ אילת?

יפתח בר: לא.

יפתח בר: אני מציע לשנות את סוגי הדיג.

אתי בנדלר: כלומר, שזה לא יהיה אסור לגמרי, אלא רק לסוגים מסוימים?

אמנון כהן: תודה רבה בשלב זה.

אמנון כהן: נציג הדייגים של טבריה יעקב פדידה, בבקשה.

חיים אנגו'ני: הוא לא נמצא.

אמנון כהן: אני חייב לשמוע אותם.

אמנון כהן: אני לא יכול לקבל תקנות כך.

חיים אנגו'ני: הוא שלח אתמול מכתב לוועדה.

לאה ורון: הוא שלח אתמול מכתב לוועדה, שבו הוא אומר שהוא מסכים.

לאה ורון: הוא כותב: "בשם ועד דייגי טבריה, אני מביע תמיכה בתקנות שאגף הדיג של משרד החקלאות הגיש לאישור הוועדה.

לאה ורון: בשל בעיות בריאות של בני, איני יכול להופיע בפני הוועדה.

לאה ורון: על החתום: יו"ר ועד דייגי הכינרת, פדידה יעקב.

לאה ורון: "

אמנון כהן: מי נמצא כאן מטעם שמורות הטבע?

אמנון כהן: ביחס לדברים שנאמרו כאן על ידי נציג דייגי אילת – האם אפשר לבוא במשא-ומתן ולפתור את הדברים כך שמצד אחד לא נפגע בו קשות, ומצד שני נשמור גם על האינטרסים שלנו?

רוני מלכא: נמצאים אתי כאן ד"ר אליעזר פרנקנברג, מהחטיבה המדעית של הרשות, ועו"ד שרה שלום, היועצת המשפטית שלנו.

רוני מלכא: שמי רוני מלכא, אני ממונה על הפיקוח והאכיפה ברשות.

רוני מלכא: נמצאים אתי כאן ד"ר אליעזר פרנקנברג, מהחטיבה המדעית של הרשות, ועו"ד שרה שלום, היועצת המשפטית שלנו.

רוני מלכא: שמי רוני מלכא, אני ממונה על הפיקוח והאכיפה ברשות.

רוני מלכא: נעשתה כאן עבודה בשיתוף משרד החקלאות ואגף הדיג, ולקח זמן רב עד שהגענו לתוצר הזה.

רוני מלכא: גם בכינרת מעניין אותנו מאוד מה קורה בשלוחות של שפך הירדן – אותם יובלי השפך של הירדן.

רוני מלכא: לכן ההצעה הזאת טובה.

רוני מלכא: יש לנו הערה אחת קטנה בסעיף 8(2) לתיקון, ומיד נעיר אותה אם נרד לפרטים.

אמנון כהן: אבקש שתתייחס לדברים שהוא אמר.

רוני מלכא: צמצמנו את הקטעים.

רוני מלכא: סגרנו את האזור של נמל קצא"א, נמל הנפט, שהוא בלאו-הכי סגור בטחונית כרגע.

רוני מלכא: את נמל אילת ונמל חיל הים – השארנו כרגע פתוח בגלל כל הסוגיה של רשות הנמלים.

רוני מלכא: יש הכרזה על נמל, עם כל המגבלות של הכרזת נמל באזור הזה.

רוני מלכא: באזור שצפונית לחיל הים לא פגענו כרגע – החלק הצפוני של המפרץ, ומטבע הדברים הדגים הלהקניים נמצאים שם דווקא יותר, כי אין שם שוניות.

רוני מלכא: זה גם אזור כלובי הדגים.

דוד טל: אדוני, אם אתם קובעים היום קטע מסוים שיהיה אסור בדיג, אתם גורמים על ידי כך לשוניות - - - כלומר, האם לא יהיה נכון יותר לשנות את המקטעים האלה במשך הזמן.

דוד טל: לצורך הדוגמה, נניח שאתם קובעים שקטע מסוים, מנקודה א' לב', יהיה סגור לדיג במשך חמש שנים.

דוד טל: כעבור חמש שנים אתם מתחילים מנקודה ב' לג', וכך אתם הולכים ומשקמים עם הזמן כל מני שוניות אחרות, ולא גורמים לשמירה אבסולוטית על קטע מסוים, ומפקירים באותו זמן את כל השטח האחר.

רוני מלכא: האמת היא שצפונית לאזור הזה אין שוניות.

רוני מלכא: בסך הכל הרצועה השונית באילת היא קצרה מאוד – 3 קילומטרים במצטבר.

רוני מלכא: אין לנו כמעט חופש פעולה.

דוד טל: לא ידעתי שזה כזה קצר.

דוד טל: אני לא בקי בשוניות לאורך החוף.

רוני מלכא: זו רצועה קטנה, ואין שם הרבה משחק בנושא הזה.

שרה שלום: לגבי השוניות: יש גם הגנה מכוח חוק גנים ושמורות טבע, שם במרחק של 200 מטר מהחוף אסור הדיג בכלל, לאורך כל הרצועה.

שרה שלום: אנחנו לא מדברים על הרצועה הזאת, שהיא מוגנת ממילא.

שרה שלום: מדברים כאן על תוספת, שהיא חשובה לשמירה כרצועת - - -

יפתח בר: הדברים של רוני לא מדויקים.

יפתח בר: אנחנו מדברים על דגים פלאגיים – דגים שבאים עונתית.

דוד טל: אתה מוכן לתת לנו לטעום פעם מהדג הזה, שנדע במה מדובר?

יפתח בר: אם תגיע ביום רביעי, בתשע בבוקר אצלי בספינה, באילת.

יפתח בר: דגים פלאגיים הם דגים של מים עליונים: טרולוסים, מקרלים, פלמידות, טונות.

אמנון כהן: יש קשקשים וסנפירים?

יפתח בר: כולם כשרים.

יפתח בר: מדובר בדגים שנעים – יום אחד הם נמצאים סביב חוות הדגים, ויום אחר – ליד, לאורך שונית האלמוגים.

אמנון כהן: כשנקרא את התקנות, תגיד לי איך אנחנו עושים עליו הגנה, כדי שלא יפגעו בפרנסה שלו ושל חבריו.

אמנון כהן: מצד אחד צריך לשמור, וכשנקרא את התקנות נראה איך אפשר לעשות זאת.

תמי מור: תקנה 4 היא התקנה שדנה בשיטות דיג אסורות.

תמי מור: תיקון תקנה 4 "בתקנה 4 לתקנות הדיג, 1937 (להלן – התקנות העיקריות) – בתקנת משנה (5), בסופה יבוא: "הוראה זו לא תחול על דיג בים כנרת ובמי הירדן.

תמי מור: "" אני רוצה להסביר: לא מדובר בשיטת דיג שאנחנו רוצים לשנות.

תמי מור: משרד המשפטים הביא לתשומת לבנו, שבתקנת משנה 13, יש התייחסות שאומרת: "הוראות תקנת משנה 5 לא יחולו על דיג בים כינרת ובמי הירדן".

תמי מור: הם הציעו לנו לבטל את תקנת משנה (13), ובסיפה של תקנת משנה (5), יוסיפו: "הוראה זו לא תחול על דיג בים כנרת ובמי הירדן".

תמי מור: " זה פשוט טכני.

תמי מור: במקום שתי תקנות משנה בסעיף 4, הן מאוחדות לתקנת משנה (5).

אתי בנדלר: בסדר גמור.

אתי בנדלר: אבל בכל זאת, כיוון שאת מתייחסת לתקנת משנה (5), הוועדה מבקשת לדעת במה דנה תקנת משנה (5).

אמנון כהן: מה אתה עומד לבטל?

חיים אנגו'ני: התקנה אומרת ש"אסור להשתמש בשלשלאות, בעבותות תיל ובאמצעים דומים כדי להמריץ תנועת דגים, ולהקיש על פני המים במשוטים או כפות-חתירה, ולזרוק אבנים ולצעוק, או להשתמש בכל שיטה אחרת כדי להבהיל את הדגים לתוך רשתות או מלכודת".

אתי בנדלר: מה אומרת תקנת משנה (13)?

דוד טל: אז איך הדייגים בכינרת, שנוהגים--

חיים אנגו'ני: כיוון שבכינרת אי אפשר לדוג בלא הרעשים, אנחנו לא רוצים לפגוע בדייגים, ולכן אנחנו מחריגים את ההוראות האלה מהכינרת.

אמנון כהן: מה אומרת תקנת משנה (13)?

חיים אנגו'ני: "הוראות תקנת משנה (5) לא יחולו על דיג בים כנרת ובמי הירדן.

חיים אנגו'ני: "

אמנון כהן: בסדר.

אמנון כהן: נמשיך.

תמי מור: "(2) בתקנת משנה (10), אחרי "בים כנרת" יבוא "ובמפרץ אילת".

אמנון כהן: כלומר, אתם מכלילים גם את אילת?

תמי מור: כן.

אתי בנדלר: אולי תגידי תמיד במה דנה התקנה.

תמי מור: תקנת משנה (10): "לא ידוג אדם דגים בים כנרת באמצעות רובה תת-ימי ובכל מקום אחר לא ידוג אדם דגים ברובה תת-ימי כאשר הוא משתמש במיתקני נשימה מלאכותיים לצלילה, אלא ברשות מאת פקיד הדיג הראשי ומטעמים מיוחדים שיירשמו.

תמי מור: ".

דוד טל: אלו טעמים מיוחדים יכולים להיות כך שתאשרו למישהו לדוג דגים בכינרת עם רובה?

דוד טל: בכינרת אני אולי יכול להבין למה לא, אבל למה לא בים סוף?

חיים אנגו'ני: אנחנו מצאנו שרוב הדגים שנדוגים על ידי רובים הם לא דגים מסחריים אלא דגי שונית.

יפתח בר: אתם לא מכירים את החומר.

חיים אנגו'ני: אנחנו בדקנו את הענין.

חיים אנגו'ני: אנחנו קוראים לזה הרג לשמו.

חיים אנגו'ני: זה מין ספורט כזה שאנחנו לא אוהבים – יורדים למטה ופוגעים בדגי שונית שלא למטרות מסחריות.

חיים אנגו'ני: באופן כללי, כמות הדגים המסחריים קטנה מאוד.

חיים אנגו'ני: אני לא מדבר על אותם דגים פלאגיים נודדים, עליהם מדבר יפתח.

דוד טל: אין לי עמדה בנושא של הדגים, אבל אני מכיר את חוק הציד, למשל, שמאפשר לצוד ארנבות, חזירים וכן הלאה, ועושים את זה לספורט.

דוד טל: אני לא עושה את זה, אבל האם אין ענף כזה בדיג?

שרה שלום: אי אפשר להשוות.

שרה שלום: הציד שנעשה מטעמים מיוחדים – מדובר בהתרים שניתנים לדברים מאוד מיוחדים, כמו למשל: נזקים לחקלאות ומניעת סכנות לאדם ולחי.

שרה שלום: אלה טעמים מיוחדים, שיכולים להירשם גם כאן, כשנותנים למישהו לרדת עם בלונים לצלילה.

שרה שלום: כל היתר מנסים דווקא להגן על חיית הבר.

שרה שלום: נושא הספורט הוא דבר מאוד קבוע – יש רישיון ציד ועונת ציד מסוימת.

שרה שלום: אבל כאן, מדברים על אותם דגים שמנסים להגן עליהם - - - הטעמים המיוחדים הם טעמים שהזכרתי אותם.

דוד טל: האם אותם טעמים חלים גם על ים סוף, שהוא בעצם ים פתוח?

דוד טל: לא מדובר בימה מסוימת, לגביה אתה יודע שזה מה שיש לך ואת זה אתה רוצה לשמר.

חיים אנג'וני: רוב המינים בים סוף הם מינים מקומיים, שנשארים באזורי הגידול שלהם – אזור השוניות.

חיים אנג'וני: הם לא דגים נודדים.

חיים אנג'וני: רובם דגי שונית.

חיים אנג'וני: לכן אנחנו רוצים לשמור עליהם כמו בים כינרת.

חיים אנג'וני: בים התיכון אנחנו כן מאפשרים דיג עם רובה, אבל ללא אמצעי נשימה מלאכותיים.

חיים אנג'וני: אנחנו קוראים לזה fair fight בין הדג לדייג.

תמי מור: "(3) בתקנת משנה (11), בסופה יבוא: "ולא ידוג שם דגים מהחוף באמצעות רשתות עמידה".

תמי מור: " תקנת משנה (11) אומרת: "לא ידוג אדם דגים בים כנרת באמצעות רשתות עמידה, שאורכן המצטבר עולה על 1,500 מטרים.

תמי מור: " אנחנו רוצים שבים כינרת לא ידוגו גם מהחוף באמצעות רשתות העמידה.

דוד טל: יש רשת באורך של 1,500 מטר?

חיים אנגו'ני: יש יותר אפילו.

חיים אנגו'ני: הגבלנו את זה ל-1,500.

חיים אנגו'ני: ראינו שזה לא עוזר, ועכשיו אנחנו רוצים להגביל בכלל את השימוש ברשתות מהחוף בכינרת, לפי מה שהסברתי.

קריאה: רק מסירה.

חיים אנג'וני: הדיג מהחוף אסור – רק מסירה, שהיא רחוק מהחוף.

דוד טל: ואם אני נמצא בסירה, קרוב מאוד לחוף?

דוד טל: עצם העובדה שאני עושה את זה מהסירה מכשירה אותי?

חיים אנגו'ני: דיג מהסירה בדרך כלל לא נעשה בחוף.

חיים אנגו'ני: ברוב המקרים זה נעשה במרחק של--

אתי בנדלר: אם הסירה עומדת על החוף, זה עדיין נחשב מהחוף.

חיים אנגו'ני: כן.

חיים אנגו'ני: כדי לדוג מסירה הוא חייב להיות במים.

דוד טל: הסירה עומדת במים – לא על החוף - והיא יכולה לעמוד במים בגלל גובה פני המים, ואני הדייג עומד בסירה וזורק את הרשת לכיוון החוף או קרוב לחוף.

דוד טל: האם זאת תהיה עבירה?

חיים אנג'וני: זאת לא תהיה עבירה.

קריאה: היא צריכה להיות מורשית לדיג.

קריאה: אסור לדוג מסירה שלא מורשית לדיג.

חיים אנגו'ני: לצורך הענין הזה לא תהיה עבירה.

תמי מור: "(4) במקום תקנת משנה (13) יבוא: "(13) לא ידוג אדם דגים בים כנרת ברשתות זריקה (שבכאת טרח)".

תמי מור: "

דוד טל: מה מיוחד ברשת הזאת, השבכאת טרח?

חיים אנג'וני: זו רשת זריקה.

חיים אנג'וני: הדיג מזהה את להקת הדגים, זורק ופורס את זה תוך כדי הזריקה.

חיים אנג'וני: יש לה עופרות בקצוות, זה נופל למטה, והוא אוסף וזורק.

תמי מור: שבכאת טרח הוא השם הערבי של הרשתות האלה.

יפתח בר: זה נראה כמו מצנח.

חיים אנגו'ני: זאת רשת שמחזיקים ביד, זורקים אותה, זה נפרס כמו כיפה, והעופרות לוקחות אותו למטה.

חיים אנגו'ני: הוא סוגר על הלהקה ומושך החוצה.

תמי מור: "(5) אחרי תקנת משנה (17) יבוא: "(18) לא ידוג אדם דגים בחכה בעלת קרס מרובת עוקצים המכונה "עוגן".

תמי מור: "

דוד טל: ואם זה יהיה בקרס אחד זה יהיה בסדר?

דוד טל: הרי גם עם קרס אחד אני יכול לפגוע בדג ולפצוע אותו, ובגלל הפציעה הזאת אני עלול לגרום לכך שיהיו כל מני מזיקין ומרעין בישין וכל מני חוליים רעים ומשונים על הדגים האחרים?

אורן סונין: שיטת הדיג בחכה האמורה, בשונה משיטת דיג אחרת, היא שזורקים את הקרס הזה ללהקה.

אורן סונין: השתמשנו במונח שהמצאנו, וקראנו לזה "קרס רבת עוקצים", על מנת שלא יתחכמו וישימו ארבע עוקצים או חמישה עוקצים במקום שלושה עוקצים.

אורן סונין: אני רוצה שידוגו עם קרס אחת.

דוד טל: אני שואל שוב – מה ההבדל?

דוד טל: הרי גם עם קרס אחד אני יכול לפצוע דג, לגרום לו פגיעה, הוא יכול להעביר מחלות וליצור מחלות וכל מני מרעין בישין.

אורן סונין: ברגע שאתה זורק קרס אחד, האפשרות שלך להגיע לדג היא חד ממדית.

אורן סונין: לכן לא משתמשים בעולם בקרס אחת בזריקה, אלא אך ורק בפיתיון.

אורן סונין: ברגע שיש לך כאן שלושה ממדים, אתה מגביר את האפשרות שלך לפגוע בדגים, ולכן משתמשים בשיטה הזאת בזריקה, ולא בעזרת פיתיון.

אורן סונין: באופן עקרוני, אתה יכול אולי להיות הדייג הראשון בכינרת שכן ינסה לעשות את זה עם קרס אחת.

אורן סונין: שיטת הדיג הזאת מאוד לא אפקטיבית, ולכן אין טעם להתמודד עם דבר שאיננו מוצלח.

אורן סונין: הקרס רבת העוקצים כן מוצלחת מבחינת הפגיעה בדגים, ולכן אנחנו מעונינים להפסיק אותה.

תמי מור: "(19) לא ידוג אדם דגים מהחוף במפרץ אילת באמצעות רשתות עמידה ורשתות זריקה (שבכאת טרח)".

תמי מור: "

אתי בנדלר: זה מקובל על הדייגים באילת?

אתי בנדלר: יפתח בר זה לא מפריע לי.

יעקב פדידה: אני רוצה להוסיף לגבי החכה רבת העוקצים:

יעקב פדידה: אנחנו עדים לכך שאנשים שזורקים חכה כזאת לתוך להקה מוציאים על וו אחד דג, ועל הוו השני חתיכת דג.

יעקב פדידה: זה נראה נורא.

יעקב פדידה: זו התעללות בבעלי חיים, וצריך לאסור את זה על הסף, לדעתי.

אורן סונין: אגב, הסכנה היא גם למשתמש, לא רק לדג.

אמנון כהן: חבר הכנסת טל, אנחנו נאשר תקנה אחת, ונעבור לתקנה שניה.

דוד טל: אני צריך התייעצות סיעתית.

אמנון כהן: נמשיך הלאה.

תמי מור: מדובר באזורים האסורים לדיג.

תמי מור: תקנה 2 – תיקון תקנה 8 "בתקנה 8 לתקניות העיקריות - בתקנת משנה (1), אחרי פסקה (ב) יבוא: "(ג) באזור מפרץ אלית, המתוחם על ידי הנקודות הגיאוגרפיות באות: בצפון – נמל אילת – N67 31 29, X30 56 34 ומנקודה זו בקו ישר מזרחה לתוך הים, עד לנקודה N59 31 29, E48 56 34; בדרום – חוף אלמוג – N83 30 29, E60 55 34, וממנה בקו ישר מזרחה לתוך הים, עד לנקודה N72 30 29, E76 5534; במזרח – קו ישר המחבר בין הנקודות N59 31 29, E48 56 34 שבצפון ו-N72 30 29, E76 55 34 שבדרום".

תמי מור: "

דוד טל: מישהו יכול לומר שהוא בדק את המספרים הללו, ואין באמת--

חיים אנגו'ני: כן.

חיים אנגו'ני: זה מפרץ אילת – העיר אילת ואזור המלונות.

חיים אנגו'ני: אזור חיל הים.

חיים אנגו'ני: זה אזור קצא"א.

חיים אנגו'ני: ההצעה שלנו היא לסגור את אזור קצא"א.

חיים אנגו'ני: המרחק הוא כ-2 קילומטרים על רוחב של 180 מטרים, שסגור באופן עקרוני.

חיים אנגו'ני: אבל אנחנו רוצים לגבות את זה באיסור דיג כדי לאפשר לפקחים שלנו לאכוף את הפקודה.

חיים אנגו'ני: היום קצא"א לא אוכפים זאת, ולכן אין לנו סמכות לאכוף את זה.

חיים אנגו'ני: ברגע שתתקבל התקנה, תהיה לנו סמכות לאכוף.

אמנון כהן: איפה נמצא עכשיו האזור של יפתח?

חיים אנג'וני: יפתח טוען שדגים שנודדים באילת, בתוך המפרץ - שבאים מהדרום, עושים את הסיבוב וחוזרים בחזרה – לפעמים עוברים גם כאן, בסמוך לשונית.

יפתח בר: הם יושבים שם stationary.

יפתח בר: כל החורף הם יושבים שם.

דוד טל: אז למה הוא מקבל קנס?

חיים אנגו'ני: הוא עדיין לא קיבל.

חיים אנגו'ני: הוא עלול לקבל.

אתי בנדלר: הוא צופה פני עתיד.

אמנון כהן: איך אנחנו עוזרים לו?

אורן סונין: אם אתה מסתכל על המפה של המפרץ – וגם מהתיאורים של יפתח – הוא מדבר על דגים פלאגיים.

אורן סונין: מדובר בדגים פלאגיים, שנודדים במפרץ.

אורן סונין: יפתח יכול לתפוס אותם בכל מקום אחר במפרץ, מלבד הריבוע הזה, שבו החלטנו לעשות הגבלת דיג.

אורן סונין: הריבוע, הזה, שהחלטנו להגביל, צמוד מצפון לשונית האלמונים לשמורת הטבע שהוכרזה על ידי רשות הטבע והגנים.

דוד טל: אבל ייתכן שיש שם תחנה רצינית מאוד של דגים, שם הם חונים זמן ארוך יותר?

אורן סונין: יכולים להיות הרבה דברים.

אורן סונין: יכולים להעריך הרבה דברים, אבל דגים פלאגיים מטבעם הם דגים נודדים, וטבעם של דגים נודדים הוא לא להמצא במקום אחד אלא במספר מקומות.

אורן סונין: יכול להיות שבחלק מעונות השנה יש שם דגים.

אורן סונין: אני חושב שעדיין לא יהיה נכון לקבוע את הפתח, ולאפשר בכל זאת לדוג דווקא באזור הזה, שהוא מוגבל מאוד.

אורן סונין: אם תסתכלו כמה שטח מאזור המפרץ האזור הזה תופס, האפשרות לדוג דווקא שם היא לא רבה כל כך, לדעתי.

אורן סונין: בנוסף, בחמש השנים האחרונות אנחנו מנסים להוריד ככל הניתן את מאמץ הדיג במפרץ אילת כולו.

אורן סונין: זה בא לידי ביטוי בצמצום כלי השיט שעוסקים שם היום בדיג, וחלק מהתקנות, אם יאושרו היום, דנות גם הן בצמצום מאמץ דיג מהחוף.

אורן סונין: במסגרת המאמץ לשמור על המפרץ הזה – והמפרץ הזה יקר ללבם של אזרחי ישראל כולם – החלטנו לסגור אזור, לדעתנו קטן וסמלי, מפני פעילות דיג כלשהי.

אורן סונין: אם נתחיל לתת בכך סייגים ופתחים, יכולים לבוא גם אנשים אחרים, ולבקש לקבל היתר.

אמנון כהן: יפתח, תוכל לחיות עם זה?

יפתח בר: לא.

אתי בנדלר: למה, אם הוא אומר שמדובר בדגים נודדים?

יפתח בר: יש לי סייגים, כיוון שכפי שאמר אורן – כרגע אנחנו סוגרים מנקודה א' לב', ומחר נסגור מנקודה ב' לג'.

אתי בנדלר: הוועדה לא דנה במחר; הוועדה דנה היום בחלק הזה.

יפתח בר: אני חושב שאנחנו יכולים לחיות בשלום גם עם רשות שמורות הטבע וגם עם עם-ישראל.

יפתח בר: מה לעשות שהדגים הפלאגיים שוחים בצמוד לריף.

יפתח בר: אין לנו שום נגישות ונגיעה לריף, וכל דיג ייעשה מצדי – אני יכול להביא את אנשי שמורות הטבע, שלא מקדישים לי או לכל גוף אחר שעוסק בדיג יותר מדיי זמן על מנת ללמוד את הנושא.

אמנון כהן: אבל הוא אומר שמדובר בדגים נודדים, שלא נמצאים במקום אחד.

יפתח בר: הם יושבים כל הקיץ בצפון המפרץ, ובחורף הם יושבים באזור של מערב המפרץ.

דוד טל: אם נגביל את זה לחודשים מסוימים זה יהיה בסדר – אם נניח שבחודש פברואר ומרץ זה מותר, לשם הדוגמה, זה בסדר?

יפתח בר: בוודאי.

שרה שלום: זה יפגע בדגי השונית.

שרה שלום: הרעיון הוא להגן על דגי השונית.

דוד טל: אבל לא ראיתי אתכם נלחמים כל כך חזק בכל הנושא של החקלאות הימית שם.

שרה שלום: סליחה, באופן אישי ליוויתי את הדיון הזה, ונלחמתי כמו שצריך.

שרה שלום: זה לא נכון להגיד את זה.

דוד טל: גברתי היא גברת, אבל אם מישהו אחר היה אומר את זה, הייתי אומר:

דוד טל: נלחמתם כמו נמרים ונפלתם כמו - - - אני רוצה לשאול עד כמה זה יזיק לשוניות שם?

יפתח בר: זה לא יזיק בכלל.

יפתח בר: אני לא מגיע לשונית.

יפתח בר: יש כאן בעיה של פיקוח.

יפתח בר: מבחינתי, פיקוח הוא רשות שמורות הטבע ואגף הדיג.

יפתח בר: כדי להקל על עצמם את העבודה – ויסלחו לי האדונים אורן וחיים - הם מציעים להטיל איסור גורף – לסגור הכל.

יפתח בר: אני מודה שהסכמתי לכך, אבל במבט שני אין צורך.

יפתח בר: מי שעובר על החוק – תן לו על הראש.

יפתח בר: מי שפוגע בשוניות האלמוגים – תן לו על הראש.

יפתח בר: לא צריך להטיל איסור גורף, שיפגע לי בפרנסה.

יפתח בר: מי שלא רשאי לדוג, לא ידוג.

יפתח בר: רוצים לפתוח בפברואר ובמרץ - מקובל.

יפתח בר: אני לא חי מדגי השונית, אני לא חי מהשונית, אין לי גישה לשונית, אני לא פוגע בשונית.

יפתח בר: אני דג כשהמרחק שלי מהשונית, מעל פני המים--

דוד טל: חודש או חודשיים יהיה מידתי?

דוד טל: האם זה יפגע בשוניות?

חיים אנג'וני: אנחנו השתכנעו שכל פעילות דיג באזור השונית פוגעת – וזה לא משנה אם זה בקיץ או בחורף.

חיים אנג'וני: אני מצטרף לדעה של אורן: אין כאן נזק מהותי.

חיים אנג'וני: אנחנו מדברים על רוחב של 170 מטר.

חיים אנג'וני: אולי יש איזשהו טווח ביטחון של כ-50 מטרים מהשונית, כדי שאם מישהו עומד שם, הוא לא יזרוק את הרשת, שאורכה כ-40 מטר, וזה יגיע בטעות עם הזרמים לשונית.

חיים אנג'וני: יש טווח ביטחון סביר, ולדעתנו המקצועית אין פגיעה של ממש.

חיים אנג'וני: ייתכן שיש כאן פתח כלשהו, שיפתח חושש ממנו לגבי העתיד – שהתחלנו בסגירה ונמשיך לסגור, ואז הפרנסה שלו תפגע.

חיים אנג'וני: כרגע, התחום הזה של 2 הקילומטרים על 170 מטרים רוחב לא פוגע בפרנסה שלו, לדעתי, באופן חד משמעי.

תמי מור: "(2) בתקנת משנה (2), המילים "לדיג בחכה, במלכודת או ברשת-זריקה בלבד" – יימחקו.

תמי מור: סעיף קטן (2) אומר שפקיד הדיג הראשי רשאי לתת רישיון לפי תקנת משנה (1) או לסרב לתתו, או להגבילו לדיג בחכה, במלכודת או ברשת-זריקה בלבד, או לקבוע בו תנאים לפי שהוא ימצא לנכון".

תמי מור: כיום יש אפשרות לתת רישיונות רק לקטע של דיג בחכה, במלכודת או ברשת-זריקה.

תמי מור: אנחנו רוצים שכל השיטות באזורים שהזכרנו יהיו אסורות,להוציא מקרים מיוחדים מאוד, בהם זה יינתן ברישיון.

אמנון כהן: יפתח, חשוב לי לדעת אם אתה נפגע או לא – כרגע.

אמנון כהן: לגבי העתיד – נשמור עליך.

אמנון כהן: אבל בתקנות האלה, האם משהו פוגע בך?

יפתח בר: כן.

חיים אנג'וני: כפי שיפתח ציין, זה היה מסוכם גם אתו.

חיים אנג'וני: ישבנו אתו.

דוד טל: אבל הוא גם אמר שבמחשבה שניה--

חיים אנגו'ני: כן, זה נכון.

אמנון כהן: אם כן, נשאיר את זה פתוח בינתיים.

שרה שלום: אנחנו מבקשים להתייחס להערה הזאת.

רוני מלכא: בסך הכל, אני חושב שיפתח לא ייפגע.

רוני מלכא: ליפתח יש שטחים גדולים מאוד לאותם דגים פלאגיים.

רוני מלכא: מדובר ברצועת הגנה קטנה.

רוני מלכא: השונית היא לא רק באזור החוף; היא פרוסה הרבה יותר בתוך אזור קצא"א, בשטחים הרבה יותר רחבים – עד העמודים של מתקני הפריקה של הנפט.

רוני מלכא: זאת אותה רצועה – אתה מכיר אותה, עם ה- - - הגדולים של האלמוגים שם.

רוני מלכא: הוא יכול לוותר על הרצועה הקטנה הזאת.

רוני מלכא: שום דבר לא יקרה ליפתח ולכל החברים שלו.

רוני מלכא: מה עוד, שהדגים האלה נודדים, כפי שציין אורן, שהוא מומחה לדגים.

רוני מלכא: לא מדובר בדגים שבאים לשונית.

רוני מלכא: ברגע שמתקיים דיג ברשתות באזור של השונית, נלכדים באופן טבעי דגי שונית.

רוני מלכא: הדגים האלה מתים.

רוני מלכא: ברגע שהוא מרים את הרשת הם מתים, בין אם הוא רוצה ובין אם הוא לא רוצה.

רוני מלכא: זה נקרא by catch.

רוני מלכא: לכן אנחנו משתדלים לעשות הפרדה הוגנת, ולא פוגעים בדייגים.

רוני מלכא: אגב, גם מספר הדייגים לא יעלה – רק מי שיש לו רישיון יישאר, כך שבאמת יש לו נתח גדול שם.

רוני מלכא: צריך להיות גם צנוע, ולא ללכת ולתפוס את הכל.

רוני מלכא: ביקשנו הגנה על רצועה חשובה באמת, ואני חושב שגם יפתח יודע שמדובר באחת הרצועות היותר-יפות במפרץ אילת, בעצם העובדה שהיא נשארה עד היום.

שרה שלום: לתיקון מס' 2 אנחנו רוצים להעיר הערה.

אמנון כהן: עוד מעט.

אמנון כהן: נתקדם.

תמי מור: תיקון 3 "בתקנה 8א לתקנות העיקריות – (1) במקום תקנות משנה (ב) ו(ג) יבוא: "(ב) לא ידוג אדם בתקופת הקינון וההטלה בכל ציוד דיג שהוא, לרבות בחכה בודדת או ברובה לדיג תת מימי, בשטחים בים הכנרת שגבולותיהם כמפורט להלן: (1) שטח הבטיחה – שטח המים המתוחם על ידי הקו הישר הנמתח בין נקודת הציון 2057025495 בצפון מערב, לבין נקודת הציון 2100025300 בדרום מזרח;"

אמנון כהן: מהי תקופת הקינון וההטלה?

תמי מור: בהמשך יש הגדרה, בתקנת משנה (4).

תמי מור: שטח חוף מגדל-גינוסר – שטח המים המתוחם:

תמי מור: בצפון – נקודת ציון 2009025200 וממנה בקו ישר לחוף בכיוון 270 מעלות; בדרום – נקודת ציון 2100025300 וממנה בקו ישר לחוף בכיוון 270 מעלות; במזרח – קו ישר המחבר בין שתי נקודות הציון שבצפון ובדרום.

תמי מור: " (ג) היה מפלס המים ב-1 במרס גבוה מ-210- (מינוס מאתיים ועשרה), רשאי פקיד הדיג הראשי, על אף האמור בתקנת משנה (ב), להתיר דיג בשטח גדול יותר משטח הבטיחה או בשטח גדול יותר משטח חוף מגדל גינוסר או אף בכולו.

תמי מור: "; (2) בתקנת משנה (ד), במקום "על מפלס נמוך", יבוא "על תקופת הקינון וההטלה ועל גודל שטח הבטיחה או שטח חוף מגדל-גינוסר, לפי הענין.

תמי מור: "; (3) בתקנת משנה (ה), במקום "בתקופה הקבועה בתקנת משנה (ב), יבוא: "בתקופת הקינון וההטלה", ואחרי "לשטח הבטיחה" יבוא "ושטח חוף מגדל-גינוסר."; (4) בסופה יבוא: "(ז) בתקנה זו, "תקופת הקינון וההטלה" – תקופת הקינון וההטלה של אמנון הגליל, שבין ה-15 במרס ובין ה-15 ביולי של כל שנה, ובלבד שתקופה זו אינה עולה על 60 ימים רצופים.

תמי מור: תיקון 4 "תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

תמי מור: "

אמנון כהן: האם הדייגים יודעים שתקופת ההטלה היא מ-15 במרס ועד 15 ביולי?

חיים אנג'וני: הם יודעים שבכל שנה אנחנו סוגרים את האזור הזה לדיג.

חיים אנג'וני: אנחנו גם מפרסמים מודעה בעיתון.

תמי מור: בתקנות הקיימות זה בין ה-15 באפריל לבין ה-15 ביולי

אמנון כהן: הקדמתם עכשיו בחודש?

חיים אנג'וני: אנחנו הגדלנו את המשרעת - את האפשרות שלנו לקבוע את ה-60 יום על פי התנאים בשטח, מה שהתקנה הקודמת לא אפשרה לנו.

חיים אנג'וני: אנחנו רוצים להתחשב בתנאים של השטח – לפעמים המים מתחממים מוקדם יותר, ותהיה לנו אפשרות לתקן את התקנה מוקדם יותר.

חיים אנג'וני: לפעמים מפלסי המים הם כאלה שאין טעם לתת אזור אחד אלא להכנס קצת יותר למים.

חיים אנג'וני: אבל לא הגדלנו את הזמן או את השטח.

חיים אנג'וני: הגדלנו את הגמישות שלנו לקבוע מתי – לפי הטמפרטורה והמפלס.

אתי בנדלר: היכן מעוגנת החובה להודיע על התקופה הזאת, מלבד רצון טוב?

תמי מור: זה נמצא היום בתקנה 8א(ד): "פקיד הדיג הראשי יפרסם הודעה לציבור על מפלס נמוך בשני עיתונים יומיים, האחד בשפה העברית והשני בשפה הערבית.

תמי מור: " בתקנת משנה (ד) אנחנו מוסיפים – לא רק הודעה על מפלס נמוך אלא גם "על תקופת הקינון וההטלה ועל גודל שטח הבטיחה".

תמי מור: וזה יהיה בשני עיתונים.

אתי בנדלר: מצוין.

אמנון כהן: מה רצית להעיר לתקנה 2?

שרה שלום: התקנה הזאת היא למעשה התקנה שקובעת אזורים האסורים בדיג.

שרה שלום: אחר כך יש גם את אותו סעיף 2, שאומר שלמרות האמור, פקיד הדיג הראשי רשאי לתת רישיונות או לסרב לתת וכולי.

שרה שלום: אנחנו סבורים שנכון יהיה לכתוב כאן: "הכל מטעמים מיוחדים שיירשמו".

שרה שלום: כלומר, אי אפשר לקבוע מצד אחד איסור, ומצד שני לאפשר לעבור על האיסור בצורה כל כך גורפת ופתוחה.

שרה שלום: בסעיף 8(2), כפי שמופיע היום, יהיה: "פקיד הדיג הראשי רשאי לתת רישיון לפי תקנת משנה (1) או לסרב לתיתו, או להגבילו לדיג בחכה, במלכודת או ברשת-זריקה בלבד, או לקבוע בו תנאים, והכל מטעמים מיוחדים שיירשמו", ולא "הכל לפי שימצא לנכון".

אתי בנדלר: אני מוכרחה שהרעיון הזה עבר בראשי.

תמי מור: אין לנו התנגדות.

אתי בנדלר: אני מפנה שאלה לעו"ד מור לגבי תקנה 8(1), שבה מוצע להכניס גם את האיזור האסור במפרץ אילת:

אתי בנדלר: בתקנה 8(1) יש (א) ו-(ב), ובסוף (ב) מפיעות המילים: "אלא לפי רישיון מיוחד לכך מאת פקיד הדיג הראשי".

אתי בנדלר: לא כל כך ברור לי אם זה מתייחס לכל האיזורים האמורים בתקנות משנה (א) ו-(ב), או רק למה שאמור בסעיף קטן (ב).

אתי בנדלר: אסביר: תקנת משנה (8) אומרת: "אסור לדוג דגים" – יש פירוט הסעיפים, וכעת מוצע להכניס (ג), באיזור שבו מדובר במפרץ אילת, ואז נכתב "אלא לפי רישיון מיוחד לכך מאת פקיד הדיג הראשי.

אתי בנדלר: כלומר, אין איסור מוחלט על דיג באזורים האמורים, אלא אסור לדוג שם אלא אם כן יש רישיון מיוחד לדוג באיזורים האלה.

אתי בנדלר: בתקנת משנה (2) נאמר שהוא רשאי לסרב, להגביל או לקבוע תנאים.

אתי בנדלר: אני חושבת שאם זו הפרשנות הנכונה של התקנה, אזי הוועדה יכולה לאשר את התקנה בנוסח שמוצע, ולבקש מפקיד הדיג הראשי להנחות, שאם הוא יווכח שפרנסתם של יפתח ודייגים אחרים, שהיה להם רישיון דיג ערב תחילתן של תקנות אלה, אכן נפגעה, הוועדה מבקשת למצוא פתרון להתיר להם לדוג בשטח הזה בתנאים מגבילים – "מטעמים מיוחדים" או "מגבילים", כפי שייקבע.

אמנון כהן: או בלוח זמנים כזה או אחר בעונות השנה.

אתי בנדלר: לרבות הגבלות לפי חודשים בלבד, או בשטח צר יותר של הרצועה, וכיוצא בזה.

תמי מור: הפרשנות היא אכן שקיים שיקול דעת.

רוני מלכא: אני יכול להתחייב לכך – יחד עם אגף הדיג כמובן – ונבדוק את זה, ואם יתברר שפרנסתו של יפתח באמת תפגע--

דוד טל: בחור צעיר, מה יהיה בעוד 120, כשיהיה פקיד אחר?

אתי בנדלר: לא פוגעים בפרנסה של מישהו שכבר קיים.

רוני מלכא: יש את פקיד הדיג הראשי, שרשאי להוציא- - -

דוד טל: התקנות הללו תוקנו ב-1937.

דוד טל: אתה רואה כמה זמן עבר ולא נגעו בהן?

רוני מלכא: לפני 5 שנים בוצע התיקון האחרון.

אמנון כהן: יפתח, אם תראה שנפגעת ואף אחד לא מטפל בך, תפנה אלינו - אנחנו אתך תמיד.

אמנון כהן: מנהלת הוועדה – תרשמי את זה אצלך.

יפתח בר: לפני שהוצאנו את ההצעה לסגור את העסק הזה, וישבנו עם - - - נאמר לי שהלשכה המשפטית לא רואה איך יתנו לי אישור מיוחד כדי לעגן את זה בחוק.

יפתח בר: מזה התחיל כל הסיפור.

אתי בנדלר: לכן פניתי לגב' מור לברר אותה לגבי הפרשנות הראויה של התקנות האלה.

תמי מור: הפרשנות היא שלפקיד הדיג הראשי יש בכל מקרה שיקול דעת – כעת אנחנו רוצים לצמצם את זה ל"מטעמים מיוחדים".

תמי מור: אבל טעמים מיוחדים יכולים להיות גם אדם שעבד, ובמגבלות מסוימות.

תמי מור: הוא יצטרך להגיש בקשה, וזה ייבדק.

קריאה: כלומר, יהיה איזשהו נספח לרישיון דיג, שמותר לו לדוג באזורים האלה?

תמי מור: יתנו לו רישיון - - -

אמנון כהן: מי בעד תקנות הדיג (תיקון), התשס"ו-2005?

דוד טל: אם - - - פתרון ליפתח.

אמנון כהן: עם פיתרון ליפתח – סעיפים 1 עד 4, כולל 4.

אמנון כהן: חודש ימים זה סביר, כן?

אמנון כהן: כולל הדברים שדיברנו עליהם, עם התיקונים שהכנסנו כדי שלא תהיה פגיעה בדייגים במקום.

אמנון כהן: הצבעה בעד תקנות 1 עד 4, כולל 4 – פה אחד התקנות נתקבלו.

אמנון כהן: תודה רבה, התקנות אושרו פה אחד.

אמנון כהן: הישיבה נעולה.