ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 512, 2005-11-02 09:30

אמנון כהן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אמנון כהן: ברוכים הבאים לכנסת ישראל, לוועדת הכלכלה.

אמנון כהן: הנושא הוא חשוב מאד - פתרונות בתחום החקלאות למפונים מחבל עזה וצפון השומרון.

אמנון כהן: חלק מחברי ועדת הכלכלה סיירו בזמן הפגרה במקומות.

אמנון כהן: בחלק מהמקומות היו אלה שיושבים כאן - חברי הכנסת איוב קרא, דוד טל, בחלק מהסיורים השתתפו גם חברי הכנסת אלי ישי ואילן ליבוביץ.

אמנון כהן: אנחנו רצינו לראות איך מדינת ישראל ערוכה או נערכה, כמו שבנחישות היא פינתה את היישובים ממקומות מגוריהם לשם היא שלחה אותם לפני כן כאזרחים חלוצים, חוד החנית של עם ישראל, של מדינת ישראל, והאם באותה נחישות היא גם נותנת פתרונות - דיור, קורת גג.

אמנון כהן: זה מה שהלכנו באמת לראות, וכבר קיימנו פה דיון בוועדה בנושא פתרונות הדיור עם משרד השיכון.

אמנון כהן: אז גם התחייבנו שנערוך דיון בנושא חקלאות, בהשתתפות שר החקלאות.

אמנון כהן: שר החקלאות התקשר לפני מספר דקות ובגלל נסיבות חשובות קשה לו להגיע לדיון, למרות שהוא רוצה להגיע לדיון.

אמנון כהן: הוא שלח את מנכ"לו וצוות משרדו ואמר שיגיע לקראת סוף הדיון.

אמנון כהן: נמצאים פה אנשי מנהלת סל"ע, בראשותו של יונתן בשיא ואנשי צוותו.

אמנון כהן: זה דיון שני בתחום החקלאות.

אמנון כהן: הוועדה גם תקיים דיון בנושא פתרונות תעסוקה למפונים, בהשתתפות מנכ"ל משרד התמ"ת, וכבר אנחנו קובעים דיון המשך עם משרד השיכון, לראות מה קרה מהמועד של הסיור ועד המועד שאנחנו קובעים בו את הדיון- כמה דברים התקדמו, לכמה אזרחים יש קורת גג, כמה מהם בתהליכים, וכמובן - אינפורמציה.

אמנון כהן: כמובן שגם ביקשנו שאם יש בעיה - ועדת הכלכלה תמיד מוכנה לסייע ולתווך על מנת להגיע לפתרון של הבעיה הכואבת הזו.

אמנון כהן: אני רוצה לראות פה פתרונות בתחום התעסוקה, החקלאות, בכל אלה שנתנו שירות מעולה למדינת ישראל והתעסקו בתחום הזה בצורה מופלאה.

אמנון כהן: הם ייצאו גם למדינות העולם, ובהרבה מאד תחומים הם היו מובילים.

אמנון כהן: מאד הייתי רוצה שהם ימשיכו להתעסק בתחום העיסוק שלהם כי אין להם משהו אחר לעשות.

אמנון כהן: כל חייהם הם עסקו בתחום, ויש כאלה שכבר מספר דורות מתעסקים בנושא החקלאות.

אמנון כהן: חלקם גם הגיעו לגיל שבו לא ניתן לעשות הסבות מקצועיות, וחבל לבזבז את המשאב הערכי הזה של העבודה הזו.

אמנון כהן: לכן הייתי רוצה לשמוע את הפתרונות אליהם היגיעו.

אמנון כהן: מראש אני אומר - ועדת הכלכלה היא לשירות כל הגורמים.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לראות וללמוד ואני מראש אומר שוועדת הכלכלה היא לשירות כל הגורמים, על מנת לסייע ולעזור ולקדם כמה שאפשר את התחום הזה.

אמנון כהן: לפני הדיון ביקשתי שנכין נתונים, ויש לי נתונים.

אמנון כהן: מי שהתעסק בגוש קטיף ובכל האזור הזה של צפון השומרון – היו שם 300 משקים, כאשר מתוכם185 משקים פעילים בחקלאות, וסך הכל יש פתרונות לבין 6 ל-10 משקים בלבד.

אמנון כהן: זאת אומרת - אחוז מזערי בלבד.

אמנון כהן: כאשר אני קורא את הנתונים יש לי תחושה שכביכול אמנם שר החקלאות היה נגד התנתקות, וכולנו התפללנו שהגזירה הזו תבוטל.

אמנון כהן: כנראה הקדוש ברוך הוא חשב אחרת.

אמנון כהן: מבחינתי השר עשה כמה מהלכים, רצה או לדחות או לבטל - - אבל הגזירה כבר נגזרה, והחקלאים נמצאים בחוץ, ונראה לי פה שלא מנהלת סל"ע ולא משרד החקלאות נערכו לתת את הפתרונות.

אמנון כהן: אולי עשו פה מאבקי כוח – לא באתם בזמן או כן באתם בזמן, כאשר יש לי פה אינפורמציה שגם אלה שהגיעו בזמן, שהגיעו בפברואר, עוד לפני ההתנתקות, גם אלה שחתמו על ההסכם, גם שם עוד לא הגיעו לפתרון.

אמנון כהן: לכן נקיים את הדיון כאן, היום.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לשמוע על הפתרונות.

אמנון כהן: לפני כן אתן לחבר הכנסת איוב קרא להעלות הצעה לסדר.

אמנון כהן: אחרי זה נשמע את חברי הכנסת, ולאחר מכן אתכם, ניתן לכם להתייחס, נראה את התוכנית שלכם – איך אתם נערכים, מה הנתונים שלכם.

אמנון כהן: לנו יש נתונים שלנו, ואנחנו רוצים לראות איך מנהלת סל"ע פותרת את הנושא הזה.

אמנון כהן: בדיון הקודם בנושא הדיור, ובסיור שערכנו, הובהר לנו שלפי חוק הפינוי, מיידית – האזרחים שמפונים מקבלים את המקדמה של 50 אלף שקל על מנת שישכרו את הקראווילה או כל מקום אחר, ויתאימו אותה לתנאים הראשונים.

אמנון כהן: למרות שחתמו, עמדו ועשו, אנשים לא קיבלו את המקדמה הזו.

אמנון כהן: נציגך, שהיה בדיון, ביקש את הפרטים.

אמנון כהן: ביקשתי אז שיבדקו את הנושא הזה, אולי יש לזה סיבה מוצדקת.

אמנון כהן: אני לא נכנס לדברים, אתם הם אנשי המקצוע.

אמנון כהן: אבל – הייתכן שיש אנשים שחיו שם 20 או 30 שנה, עזבו בתי פאר ובאו לקראוון של מספר מטרים בודדים, כאשר שום רהיט שהיה בבית הקודם לא מתאים פיזית למקום בו הם נמצאים, ולכן הם חייבים להחליף את כל הריהוט.

אמנון כהן: הם עזבו בתים ששילמו עליהם משכנתאות, וכעת הם גם משלמים שכירות במקום אחר וגם את המשכנתא.

אמנון כהן: אלה דברים טכניים, אמנם, אבל צריך לראות איך פותרים אותם.

אמנון כהן: אולי לא לקחנו דברים מסוימים בחשבון.

איוב קרא: הדיונים פה, בוועדות, להערכתי מבחינה הצהרתית מאד ממצים את עצמם.

איוב קרא: אני רק רואה שבמציאות, לאחר שסיירנו והיינו בכמה אתרים של עקורים - מתברר שהמציאות היא אחרת לגמרי, והדיווחים פה הם מעוותים.

איוב קרא: גם בנושא החקלאות – אני חושב שהדיווחים היו פה שיש סידור לכל החקלאים, ובמציאות – פחות מ- 10 חקלאים - -

אמנון כהן: רצית להציע הצעה לסדר.

איוב קרא: אז אני אומר - עם כל הכבוד, אני חושב שהדיון כאן לא ימצה את עצמו.

איוב קרא: אני מציע לך, כהצעה לסדר, לערוך סיור בנושא החקלאות, כדי לראות את הנזקים הגדולים שנעשו בתקופה הזו.

אמנון כהן: יש כאן נציגים שהזמנו.

איוב קרא: חשוב מאד שנצא לסיור בשטח, כי הדיווחים הם לא מדויקים.

דוד טל: האמת היא שאני יותר מעונין לשמוע ממנהלת סל"ע, כי עד היום שמעתי עד היום רק דברים גרועים על חוסר יכולת למציאת פתרונות כאלה ואחרים.

דוד טל: מה במציאות, מה בשטח?

דוד טל: אני לא יודע.

דוד טל: אני חושב שאני יכול לגבש עמדה, רק אחרי שנשמע את הנציגים ממנהלת סל"ע, ונשמע גם איזה בעיות הם חושבים שלא ניתן לפתור אותם, שזה לא תלוי בהם, אולי זה תלוי במשרדים אחרים.

דוד טל: אולי יושב ראש הוועדה יוכל לעזור במקרה כזה, אם זה תלוי במשרדים אחרים.

דוד טל: אני הייתי יותר מעוניין לשמוע את דברם של אנשי מנהלת סל"ע.

יצחק וקנין: אני מפריד כרגע את כל נושא השיכון ופתרונות הדיור – דווקא נושא החקלאות צריך לקבל תשומת לב רבה מאחר ומדובר במרבית האנשים שעוסקים בתחום הזה בתוך המנגנון של מנהלת סל"ע - ובמשרד החקלאות - הם אנשי התיישבות גרידא, אנשים חקלאים שמכירים את התחום לפני ולפנים.

יצחק וקנין: אני גם מצר על כך ששר החקלאות לא מגיע לכאן היום.

יצחק וקנין: זה מראה על ההתייחסות שלו לנושא.

אליעזר כהן: הוא יודע מדוע הוא לא בא לכאן.

יצחק וקנין: אני לא אומר את הדברים כדי להשמיץ, כי באמת מדובר פה בשר חקלאות ששייך להתיישבות.

יצחק וקנין: יונתן בשיא מכיר את משרד החקלאות לפני ולפנים, הוא איש התיישבות, יוסי ישי - רבותיי, רוב האנשים שמובילים את המערכת הזו הם אנשי חקלאות, ולצערי הרב בנושאים האלה אנחנו מגמגמים לגמרי.

יצחק וקנין: זה לא יכול להיות.

יצחק וקנין: דווקא בדברים האלה אנחנו צריכים לתת פתרונות הולמים.

יצחק וקנין: אם אנחנו מדברים היום על 6-7 חקלאים שיש להם פתרון – אז צר לי מאד.

דוד טל: מכלל החקלאים – רק 7?

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: אני מכיר את ההתיישבות בחבל עז.

יצחק וקנין: גם מה מגדלים בתוך הקו הירוק אני מכיר.

יצחק וקנין: מה שהם עשו – אני מכיר, ואני יכול להגיד לכם שזו הצלחה.

יצחק וקנין: אני, כמגדל אבוקדו יודע איזו הצלחה יש לאותו ענף שמגדלים אותו היום בחבל אשכול.

יצחק וקנין: אבל אני אומר: חייבים לתת פתרונות לחקלאים הבודדים.

יצחק וקנין: אי אפשר למסמס את הדבר הזה.

יצחק וקנין: אני אומר – צריך לשקוד על הדבר הזה יומם וליל, אחרת עוד שנה נשב פה שוב, ולא נראה כלום.

יצחק וקנין: אני קורא לשר החקלאות לקחת את העניין ברצינות, וזה שהוא לא בא לפה היום מראה על הרצינות שלו.

אליעזר כהן: זה שהממשלה נמצאת בהנשמה מלאכותית, זו לא הבעיה של ועדת הכלכלה, כרגע.

אליעזר כהן: אני רוצה לומר שספינת הדגל של בנית המדינה היהודית מחדש היתה ההתיישבות, החקלאות, ואנחנו דנים בנושא שהוא שערורייתי, בשיא הכותרות של השערוריה.

אליעזר כהן: אנשים רוצים לעבוד, יכולים לעבוד, יש להם מקור פרנסה, צריך להיות להם מקור פרנסה, הם צריכים לעבוד, ואוי ואבוי אם הם לא יעבדו.

אליעזר כהן: אוי ואבוי אם הם לא יעבדו.

אליעזר כהן: כל יום שעובר ואין להם את השתיל, את העבודה החקלאית – זה פשע.

אליעזר כהן: אני אומר את זה לא בשביל המליצה, לא לצרכים פוליטיים.

אליעזר כהן: אני אומר את זה לגופו של נושא.

אליעזר כהן: ספינת הדגל של ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעידן החדש, הציונות של 2905 זו החקלאות.

אליעזר כהן: המתיישבים, החקלאים, אלה שהפריחו את המדבר, אלה שגירשו אותם ממה שהם הפריחו - היום אנחנו באים ולא נותנים להם לחזור לעבודה שלהם.

אליעזר כהן: כל יום וכל שניה שעוברת זה ביזיון קולוסאלי.

אליעזר כהן: אני הייתי מתבייש אם הייתי ראש הממשלה שהביא לכך.

אמנון כהן: אני בכוונה רוצה לשמוע את כל הדברים ואתם, המשרד הייעודי והמנהלת - תענו על הכל יחד, מאוחר יותר.

קריאה: גם יונתן בשיא לא מתלהב לענות.

אמנון כהן: יש לו תשובות לכל דבר, כמו שאני מכיר.

יונתן בשיא: אני למדתי דבר אחד כבר הרבה שנים.

יונתן בשיא: שעם חברי כנסת לא מתווכחים.

אליעזר כהן: אתה לא צריך להתווכח אתנו, אדוני.

אליעזר כהן: תתבייש במה שאתה עושה.

אליעזר כהן: אל תפתח את הפה שלך כאן.

קריאה: זה לא דיון אישי, כאן.

אליעזר כהן: זה בטח אישי, ועוד איך.

אליעזר כהן: הוא מנהל את המנהלת, לא מישהו אחר.

אליעזר כהן: הוא בא להעיר לחברי הכנסת.

אליעזר כהן: תסתום את הפה שלך.

אמנון כהן: זה לא מקובל.

אליעזר כהן: לא מקובל עליכם.

אליעזר כהן: עלי זה מקובל.

אליעזר כהן: אני אומר את מה שאני חושב.

אמנון כהן: חבר הכנסת צ'יטה, אני מבקש שתחזור בך מהמילה הזו.

אליעזר כהן: אני לא חוזר בי.

אליעזר כהן: אני מלא כעס על כל מה שהם עשו.

אליעזר כהן: אני הייתי מוצא פקיד זוטר שהיה עושה עבודה יותר טובה ממה שהם.

יוסי צרפתי: דבר ראשון – שלום לכולם, תודה על ההזמנה.

יוסי צרפתי: אני ייצגתי את חקלאי גוש קטיף בשש השנים האחרונות.

יוסי צרפתי: אני כרגע מלווה אותם, אמנם בהתנדבות, כי היו הבטחות, ועוד תהיינה הבטחות – אני לא מאמין כבר להבטחות.

יוסי צרפתי: מה שאני רוצה להציג באופן כללי – חקלאות שהיתה בגוש קטיף, חקלאות לתפארת, הולכת ומתמוססת, מתחת לידינו.

יוסי צרפתי: זה דבר אחד.

יוסי צרפתי: דבר שני – מצב החקלאים שנשארו בלי שטחים, בלי עבודה, ובבטלה, אפשר לבדוק מה מצבם היום ומה יהיה מצבם בעוד חודש אם לא יהיו פתרונות.

יוסי צרפתי: שלוש - החוק.

יוסי צרפתי: החוק מעוות, לדעתנו, פוגע בנו נמרצות.

יוסי צרפתי: מנכ"ל משרד החקלאות עושה מאמצים עילאיים למצוא פתרונות.

יוסי צרפתי: הוא מינה צוות מיוחד במחוז, מינה פרויקטור במיוחד, ואני צמוד אליהם.

יוסי צרפתי: הם עושים מאמצים אדירים.

יוסי צרפתי: כנראה שמגיעים ליונתן בשיא, לאילן כהן, ליועץ המשפטי בשלב מסוים – והכל נופל.

יוסי צרפתי: לדוגמה- ב-8 למאי, 2005, היתה החלטת ממשלה שהיתה כפופה לאישור היועץ המשפטי לממשלה, שנתנה איזושהי אופציה לחקלאים לחפש פתרונות.

יוסי צרפתי: אחרי 3-4 ימים, האופציה הזו נפלה ונשארנו, בעצם, כשאנחנו היום מתמוססים וצריכים לבצע כל דבר ב "שו-שו, מאחורי הקלעים, בנסתר.

יוסי צרפתי: ולדעתי זה חמור מאד שכך זה נעשה.

יוסי צרפתי: דבר שני - פתרונות מעשיים ניתנו לבודדים.

יוסי צרפתי: נתוני המנהלת לא נכונים, ואני חותם על מה שאני אומר.

יוסי צרפתי: אם מושב עצמונה שמונה 25 חברים עם משק לתפארת, נחשב לחקלאי בודד, אז אולי אני נחשב לחמישית אחוז.

דוד טל: אתה אומר שהמנהלת מציגה לנו מצג שווא?

יוסי צרפתי: לא.

יוסי צרפתי: יש נתונים שהם לא מדויקים.

יוסי צרפתי: 185 חקלאים פעילים באים ברשימה מסוימת שלא כוללת את כל החקלאים.

יוסי צרפתי: מושב גדיד – מופיע כאחד, מושב עצמונה מופיע כאדם בודד.

יוסי צרפתי: אז אם אתם קוראים למושב שלם אדם בודד –אני לא יודע איפה אני.

אליעזר כהן: מר בשיא, מה אתה אומר על זה?

יוסי צרפתי: אז הנתונים הם לא הכי נכונים.

יוסי צרפתי: החוק מעוות בין חקלאי פעיל לחקלאי שלא היה פעיל בשנים האחרונות, ולא משנה מאיזו סיבה.

יוסי צרפתי: אני, כרכז הוועדה החקלאית, כאשר נכנסתי לאינתיפאדה שנה אחרי תחילת העבודה שלי, בערך, אני לא זכאי לנחלה חלופית, לחלקה חקלאית חלופית.

יוסי צרפתי: למה?

אמנון כהן: אם לא היית פעיל?

יוסי צרפתי: אני לא הייתי פעיל מסיבות שהאינתיפאדה אילצה אותי לעבוד מסביב לשעון, לדאוג לכניסת פועלים, לאישורים, לעובדים זרים, לדאוג לחקלאי ולטיפול בו.

יוסי צרפתי: אני לא זכאי.

יוסי צרפתי: הבן שלי, אחרי, לא זכאי.

יוסי צרפתי: מה הוא עשה למישהו, מהמדינה הזו?

יוסי צרפתי: אז יש פה שני דברים: יש פה חקלאים שקיבלו פתרונות, יש חקלאים שנכנסו לפתרונות זמניים.

יוסי צרפתי: מה שאני מציע – אנחנו הכנו נייר עמדה, ואני מציע שאליעזר יעקב יציג אותו, אחר כך, אבל אני רוצה לתת שתי דוגמאות.

יוסי צרפתי: אחת – לפתרון זמני שניתן, והשניה – לפתרון קבע, שניתן.

דוד טל: מה אחוז האנשים שניתנו להם פתרונות קבע?

יוסי צרפתי: עד לרגע זה, פתרון קבע ניתן לאמא ובת, אבא ובן, לעוד אבא ובן שהם עדיין בתחילת דרכם, עדיין לא התחילו את הבניה.

יוסי צרפתי: מי שפעיל היום זה שתי משפחות בלבד שמגדלות צמחי בית וייחורים לייצוא.

יוסי צרפתי: אני מציע שנשמע את אסף עסיס, שרץ לא מהיום ולא מאתמול – באיזה קשיים הוא נמצא.

אליעזר יעקב: כשבאנו לדיון הזה, אנחנו יודעים היטב שיש אנשים במערכת שמנסים לעשות, ועושים, אנשים טובים, בסך הכל.

אליעזר יעקב: לצערנו, במצב העובדתי, ברמת פתרונות ממשלתיים – יש לנו פחות מ- 10 פתרונות, בהתייחס ל- 185 חקלאים, וזה אומר דרשני.

אליעזר יעקב: זה שיש הצעות שונות זה לא משנה את העובדה שנכון להיום, חודשיים אחרי ההתנתקות, אין פתרון מעשי, שאדם יכול לומר שהוא מפעיל משק ומרוויח כסף.

אליעזר יעקב: יתרה מזאת, ישוב כמו מבקיעים- הייתי שם אתמול, כי רציתי לוודא.

אליעזר יעקב: מתברר שיישוב שגמר בפברואר את ההסדרים עם הממשלה, חתם על הסכם וחטף את כל הריקושטים בגלל זה – עד לרגע זה הם - - ולא כלום.

אליעזר יעקב: יש לו הקצאת קרקע, ועדיין לא יודעים מתי תתחיל העבודה.

אליעזר יעקב: ברור היום לכולם שהחקלאות של גוש קטיף שהיתה, ומקווים שגם תהיה - איבדה את העונה החקלאית הנוכחית.

אליעזר יעקב: אני לא נכנס למקרה של אלה שכן ניסו ומנסים.

דוד טל: לא קיבלו שום פיצוי על העונה הזו, שפיספסו?

אליעזר יעקב: שום דבר.

אליעזר יעקב: עכשיו הם הולכים לאבד את העונה החקלאית הנוכחית.

אליעזר יעקב: אבל אם אתה מאבד את העונה הנוכחית, יש לזה השלכות מעל ומעבר.

אליעזר יעקב: אתה מאבד שווקים, אתה מאבד את כל האמינות שרכשת, אתה נכנס לשטחים – אתה לא יודע בכלל איך להתחיל, איך לעבוד אתם.

אליעזר יעקב: בדרך כלל, העונה החקלאית מתחילה לקראת יולי-אוגוסט.

אליעזר יעקב: זה מהווה כדור שלג שהמיס את כל המהלך, ואנשים פה יפסידו הרבה מאד שנים.

דוד טל: מה אתה מציע, שניתן לעשות?

אליעזר יעקב: אני מחלק את זה לשניים – גם אם הפתרון של מדינת ישראל יבוא בעוד חצי שנה, הנזק כבר נעשה.

אליעזר יעקב: הנזק כבר נגרם.

אליעזר יעקב: מה שנשאר, לדעתי, למדינה, זה לנסות למזער את הנזקים שנגרמו כרגע, וזה בכמה רמות.

אליעזר יעקב: אחד – בקטע של תיקון של עיוותים בחוק.

אליעזר יעקב: לדוגמה - אם הזכרת את הנושא של אובדן הכנסה לכמה עונות.

אליעזר יעקב: צריך למצוא פתרון לעניין הזה.

אליעזר יעקב: מומחים שנשכרו לטובת העניין בזמנו, ובחנו את מה שקרה בסיני, טענו שלקח כחמש שנים עד שחקלאי, שפונה מאזור הפתחה, הגיע למצב של חקלאי רגיל שתפקד.

אמנון כהן: אז כבר יש הפקת לקחים מאז.

אמנון כהן: אליעזר יעקב: היתה הפקת לקחים, אבל לא יישמו אותה.

אמנון כהן: לטעמי, לפי איך שהמציאות נראית כרגע – הפקת הלקחים לא באה לידי ביטוי.

אמנון כהן: דבר שני - חקלאי היום אומר - אני נכנס בגיל הרבה יותר מבוגר, למשהו שלקח לי שנים לבנות אותו: את הידע, את המיומנות, את כל היכולות שלי ושל צוות העובדים שלי, והיום אין לי כלום, אני מתחיל מאפס, בקרקע שאני לא מכיר.

אמנון כהן: בדיקות קרקע - אני לא רוצה להתייחס לזה יותר מדי, כי זה נראה כמו פאשלה, אבל מהבדיקות לא ברור שהקרקע בכלל מתאימה, אבל המדינה רכשה את הקרקע.

אמנון כהן: היום- איך אפשר לגדל שם?

אמנון כהן: אלה לא אותם תנאי אקלים, לא אותם תנאי פתיחה.

דוד טל: מה אתה אומר, שהמדינה רכשה קרקע ולא בדקה איזו קרקע היא רוכשת?

אליעזר יעקב: אני מניח שיתייחסו לזה בהמשך.

אליעזר יעקב: אני אומר רק שכרגע, לפרויקט שהתחילו לרוץ אתו קדימה – היום יש היסוסים רבים בכלל להתחיל אתו.

אליעזר יעקב: להתחיל שם – זה להפסיד את כל כספי שכבר קיבלתי, או שאני אקבל.

אליעזר יעקב: רוב החקלאים, למעשה, למיטב הבנתי, לא קיבלו שקל על כל התחום החקלאי, נכון לרגע זה.

אליעזר יעקב: עדיין לומדים איך לפצות אותם.

אליעזר יעקב: לא נקבעו עדיין כללים, עדיין שום דבר לא מאורגן.

אליעזר יעקב: עדיין הדברים לא ברורים, שלושה חודשים אחרי ההתנתקות.

דוד טל: היה מספיק זמן כדי לארגן, לסדר.

אליעזר יעקב: אני מכיר את הדברים.

אליעזר יעקב: אל"ף - צריך לפעול בנושא של תיקוני חקיקה, שהם עוולות שמצויות בצורה הכי גרועה.

אליעזר יעקב: אם דיברנו על זה שאנשים מקבלים כ- 50% פיצוי על השווי הנכסי שלהם לפי תעריף משרד החקלאות, כאשר אנחנו משקללים בתוך זה את כל המבנים ובתי האריזה, וכו'.

אליעזר יעקב: ואין לזה תשובה.

אליעזר יעקב: אדם שעוזב היום את גוש קטיף וכשהוא יקבל פיצוי הוא יקבל 50% - הוא נשאר, למעשה, בלי כלום.

אליעזר יעקב: הפחד שלי היא שאנשים, תוך שנה- שנה וחצי אחרי שקיבלו את הפיצוי ולא יתחילו להפעיל משק - פשוט אכלו את הכסף ונשארים בלי כלום.

אליעזר יעקב: היום, במצב האבטלה במדינת ישראל, מי כמוכם יודע – אתם מבינים איך זה מעמיד את האנשים האלה, במיוחד כשאלה אנשים שיודעים לעסוק אך ורק בחקלאות.

אליעזר יעקב: חייבים לייצר תנאי סביבה כאלה שילוו את החקלאים האלה, שנאלצו לפתוח דף חדש - בצורה של רשת ביטחון לתקופה של שלוש-ארבע שנים, רק כדי ללוות את התהליך ולא לתת לאנשים האלה לקרוס ולאבד את כספם.

אמנון כהן: חקלאים זכאים לדמי אבטלה?

אליעזר יעקב: מה שיש היום בחוק כרגע זה דמי הסתגלות.

אליעזר יעקב: לכשהתביעה תיגמר ותתברר – כי לא שמעתי על איזשהו תהליך שניתן לקצר הליכים בעניין הזה – חקלאי שיושב בבית לא זכאי לא לדמי אבטלה, ודמי הסתגלות שהוא צפוי להם - עדיין לא נבנה מנגנון, לפחות לפי מה שאני יודע, כיוון שהתביעה טרם נדונה, או טרם התקדמה לשלב של תשלום.

אליעזר יעקב: ז מה שקורה, בעצם- אם החקלאי קיבל מקדמה לא על החקלאות, אלא על בית המגורים שלו - -

צבי הנדל: דמי הסתגלות זה לכל גיל?

אליעזר יעקב: כן.

אליעזר יעקב: יש ויכוח על הפרשנות מה זה אומר.

קריאה: זה גרושים.

אליעזר יעקב: אני אומר – לצערי, יש הבדל.

אליעזר יעקב: גם אם יונתן בשיא יבוא ויגיד לי היום שיש, אני לא בטוח שהפרשנים שלו, שיושבים במנהלת, מפרשנים כמוהו את החוק.

אליעזר יעקב: ואז נוצרים הרבה פעמים מקרים שדברים ששמענו בוועדת הכספים, בזמנו, כשהחוק חוקק, בכל מיני תחום – מתברברים לגמרי כשזה מגיע ליישום בשטח.

אמנון כהן: יש פרשנויות לחוק, כל הזמן.

אליעזר יעקב: וה- - מעניין מאד, היא נוטה להחמיר ולא להקל.

אליעזר יעקב: אני אומר שבקטע הזה, אם רוצים לשקם את החקלאות, זה ללוות אותה, ולפי תפיסתי את זה כפרויקט לאומי, צריך להגיד – צריך לתקן את החוק כדי שהחקלאי יתפרנס.

אליעזר יעקב: אחת הדוגמאות לכך - שאם אנשים יושבים היום בניצן, בניצנים, הם יצטרכו לנסוע 20-25 דקות, לקרקע שכרגע מציעים להם.

אליעזר יעקב: מי שהולך לעשות חקלאות אינטנסיבית לא מסוגל להפעיל משק בצורה טובה בתנאים האלה.

אליעזר יעקב: להערכתנו, ניתן לפתור את הבעיה על ידי הקצאת קרקעות שקרובות לאתרי המגורים של האנשים.

אליעזר יעקב: אני מבין שזה אומר שזה יעלה יותר כסף למדינה.

אליעזר יעקב: אני חושב שבגלל עלות כזו או אחרת - לא יכול להיות שבגלל זה החקלאים יהיו מובטלים.

אליעזר יעקב: אני בטוח שהמרחק יגרום לכך שבסופו של דבר בעוד חמש שנים נקום ונגיד שמי שכן הלך לחקלאות - הסתבך.

אמנון כהן: כמה חקלאים מאלה שהפעילו משקים פעילים נמצאים בהסדר, לפי הנתונים שלכם?

אליעזר יעקב: אני מניח שכל קבוצה שגרה איפה שלא יהיה, מנסה לקבל פתרון, אבל היישום שלו?

אליעזר יעקב: כבר היום, על פניו אתה רואה שחברים איבדו את העונה הנוכחית.

אליעזר יעקב: התוצאה של זה - שאנחנו מרחיקים את הפתרון לאורך זמן, והנזק הכלכלי הוא פשוט אדיר מדי.

אליעזר יעקב: עוד נקודה אחת - נושא החקלאים המבוגרים.

אליעזר יעקב: יש בינינו חקלאים שלהערכתי - -

אמנון כהן: יש לזה פתרון בחוק?

אליעזר יעקב: אין לזה פתרון בחוק.

אליעזר יעקב: שכיר מבוגר, בגיל מעל 55, קיבל פתרון כזה או אחר, מינימלי.

אליעזר יעקב: אני חושב שחקלאי מבוגר – דווקא בגלל כל מה שהוא רכש, ומצד שני – הגיל שלו והיכולת שלו להתחיל מחדש, חייבים לתת לחברה' האלה פתרון.

אליעזר יעקב: יש לנו נייר עמדה שהבאנו הבוקר.

יוסי צרפתי: אני מבקש, אם אפשר, להציג פה שלושה מקרים: אחד של פתרון קבע, אחד של פתרון זמני, ואחד של חסר פתרון.

יוסי צרפתי: נציג את אסף עסיס, בפתרון של קבע.

אסף עסיס: אני מגני ז"ל.

אסף עסיס: אני הייתי בגוש קטיף יחד עם הבן שלי, והפעלתי משק חקלאי של 50 דונם צמחי בית, לייצור חומר ריבוי של צמחי בית ליצוא.

אסף עסיס: אני היוצא מן הכלל שבא להעיד על הכלל.

אסף עסיס: אני, מייד כששמעתי על התוכנית הארורה הזו, ניסיתי למצוא לי פתרונות והתקשרתי מיד למשרד ראש הממשלה, ויום אחרי זה התקשרו אלי ואמרו לי שאדמות היכן שאני מחפש, בין אשקלון לנתיב העשרה – אין ולא יהיו.

אסף עסיס: ביקשתי מים, אדמה וזה הכל.

אסף עסיס: אמרו לי שמים אפשר, אולי, לארגן, ואדמה – אין.

אסף עסיס: ראיתי שלא תבוא הישועה משם.

אסף עסיס: ניסיתי פתרונות אחרים של השכרת מקום.

אסף עסיס: המשק ידע שעומדת להיות התנתקות, והתחילו להעלות מחירים.

אסף עסיס: בקיצור – אני, באפריל, מצאתי את עצמי שוב, אחרי שכבר שכרתי משק, מצאתי את עצמי ללא פתרון, ואז פניתי למשרד החקלאות.

אסף עסיס: הם עשו, באמת, מאמצים כבירים, אלא שבלשון העם קוראים לזה - פול גז בניוטרל, כי העסק לא זז.

אסף עסיס: עם כל המאמצים, באמת.

אסף עסיס: אני קם ב- 5 בבוקר, וב- 6 אני מתקשר ליוסי ישי.

אסף עסיס: הוא עונה, מנסה ומזיז, אבל בסופו של דבר - -

אמנון כהן: מזיז או לא מזיז?

אסף עסיס: הוא מנסה להזיז את עובדי המשרד שלו.

אסף עסיס: יש דברים שהם בכלל לא בתחום המשרד שלו, שבהם הוא בטח לא מבטיח להזיז – כמו עובדים זרים.

אסף עסיס: יש כבר מכסה, והם לא יכולים להגיע כי השמים סגורים.

אסף עסיס: קיבלנו מכסות, ואי אפשר להביא.

אמנון כהן: אתה בפועל עובד עכשיו?

אסף עסיס: אני אגיע לזה.

אסף עסיס: אני, בפועל, קיבלתי התחלה של שטח מיושב ב- 10.7.

אמנון כהן: אתה מצאת את השטח?

אסף עסיס: מצאתי שטח אחר שהירוקים התנגדו אליו, ולאחר מכן הם נתנו כחלופה את השטח הזה, ליד מבקיעים, שטח מול אזור התעשיה באשקלון.

אסף עסיס: אני קיבלתי התחלות של השטח- 10 דונם מתוך ה- 80 שהיו מיועדים לי ולבני.

אסף עסיס: קיבלתי ב- 10.7.

אסף עסיס: עשיתי עבודה מטורפת של בנייה, קודם כל, כדי שאוכל להעביר את הצמחים.

אסף עסיס: אני מתעסק בצמחי בית ומקבל אותם מחו"ל, מגדל אותם ומוכר את הייחורים חזרה לחו"ל.

אסף עסיס: את הצמחים המקוריים קיבלתי באפריל – מאי.

אסף עסיס: שתלתי אותם בגוש, כי לא היה לי מקום אחר.

אסף עסיס: שתלתי אותם בעציצים קטנים יותר, כדי שאוכל להעביר.

אסף עסיס: ובכל אופן, עשיתי בין 150 ל- 200 נאגלות של עציצים כדי להעביר את המשק.

צבי הנדל: נאגלות את משאיות.

אסף עסיס: נאגלות של משאיות, לא של עציצים.

אסף עסיס: קניתי במיוחד משאית מקוררת שתהיה מותאמת להסעה של העציצים האלה.

אסף עסיס: העברתי אותם.

קריאה: תציין גם את המתנדבים שעזרו לך.

אסף עסיס: אני, בהתחלה, סירבתי לקחת מתנדבים.

אסף עסיס: קודם לא לקחתי מתנדבים, כי אני עובד עם גרניום, ויש לי 150 זנים.

אסף עסיס: אם אני הייתי נכנס לעבודה, כמו שעבדו אצל השכנה שלי, עם 600 מתנדבים, שכל הכבוד להם שהם עבדו, אצלי זה היה יוצר בלבול ומסבך לי את כל העסק.

אסף עסיס: לכן אני בהתחלה לא לקחתי מתנדבים, ועשיתי את הכל לבד.

אמנון כהן: אבל הציעו לך מתנדבים.

אסף עסיס: כן.

אסף עסיס: הצלחתי, באמת – בעזרת התמיכה המורלית של הגורמים במשרד החקלאות להקים את המשק.

אסף עסיס: הקמתי בינתיים 30 מתוך ה- 60 או ה- 50 שהיו לי שם, אלא שהניתוח הצליח והחולה עומד למות, כי חממה בלי כיסוי פלסטיק זה כמו גוף בלי נשמה.

אסף עסיס: ואין לי כרגע.

אסף עסיס: אין כיסוי.

אסף עסיס: עדיין לא קיבלתי אגורה שחוקה אחת מהמנהלת על העסק.

אסף עסיס: אגורה אחת שחוקה לא קיבלתי.

אסף עסיס: 2 מיליון שקל כבר השקעתי.

אסף עסיס: תבעתי.

אסף עסיס: אני בין הבודדים שהגישו תביעה.

אסף עסיס: לא קיבלתי עדיין אגורה שחוקה.

אסף עסיס: קצת נימה אישית.

אסף עסיס: אני חקלאי.

אסף עסיס: נולדתי במושב ביצרון ב- 1950.

אסף עסיס: אנחנו, החקלאים, יודעים תמיד להתמודד עם איתני הטבע, להיאבק באדמה, ופה אני רואה שאנחנו צריכים להיאבק בפוליטיקאים.

אסף עסיס: את זה אנחנו לא רגילים לעשות.

דוד טל: מה ששמענו עכשיו זה פתרון קבע?

אסף עסיס: כן, כי הבית שלי נמצא 40 דקות משם, בערך.

שמעון אליהו: אני לא מייצג הרבה אנשים – אני, לכל היותר, יכול לייצג את המשק שלנו.

שמעון אליהו: אל"ף אני רוצה להודות ליוסי ישי ולצוות שלו, ולכל המתנדבים שעזרו לנו.

שמעון אליהו: זו בהחלט היתה עבודה נפלאה, ואילולא זה – משק עצמונה היום היה מושבת לחלוטין.

שמעון אליהו: אנחנו, במושב עצמונה, פינינו את הרפת בהצלחה רבה, בסיוע של משרד החקלאות, וכן גם את המשתלה.

שמעון אליהו: מ- 75 דונם שלנו, בפועל, אנחנו כרגע עובדים ב- 35 דונם חממות.

שמעון אליהו: הלול כרגע לא עובד, אבל אנחנו בשלבים שאנחנו רוצים לשכור עולים חדשים שם, באזור.

שמעון אליהו: בסך הכל השלחין עובד מלא.

שמעון אליהו: המשק מתפקד, אנשים קמים לעבודה, וזה הדבר הכי חשוב.

שמעון אליהו: לגבי פתרונות הקבע עצמם- אני מקווה שנוכל להרחיב את המשתלה, אולי במושב שחר, אולי ביישוב הקבע שלנו.

שמעון אליהו: התהליכים הם ארוכים.

שמעון אליהו: אי אפשר להגיד שאין נזקים.

שמעון אליהו: בוודאי שיש נזקים מצטברים, ואני לא יודע איך ייכנסו לאיזה תהליך של פיצוי על הנזקים המצטברים - הן כתוצאה מנזק של ההעברה, הן כתוצאה מכך שהעונה מתחילה, אבל לא בפול טורים.

שמעון אליהו: לא שאני מצפה שהפתרונות האלה ייעשו בצורה מהירה - -

דוד טל: אתה יודע על כוונות לפצות על ההפסדים הללוZ?

צבי הנדל: בחוק זה לא מופיע.

צבי הנדל: הבג"ץ קבע שצריך לפצות על הנזקים הללו.

שמעון אליהו: למעשה, היה לנו עוד ענף של פלפל, ומפאת הזמן הורדנו אותו לבקעת הירדן, שם אנחנו מפעילים היום עוד 20 דונם של גידול פלפל לייצוא, בשותפות עם גורמים מהאזור.

שמעון אליהו: בסך הכל המשק נכנס לתפקוד, אבל לא תפקוד מלא.

אמנון כהן: אתה מקבל בינתיים כסף בשוטף?

שמעון אליהו: למען האמת, עדיין לא הגשנו תביעה.

שמעון אליהו: החלטנו להפעיל קודם כל את המשק, מה שיותר מהר.

שמעון אליהו: זו היתה האסטרטגיה שלנו, ועל זה הלכנו.

דוד טל: כן, אבל הוא לא דוגמה, כי יש דוגמה שהגישו תביעה וטרם קיבלו אפילו אגורה.

דוד טל: אז אם הם לא קיבלו – אלה ודאי שלא קיבלו.

שמעון אליהו: לנו, בתור משק היום - הקבע מטריד אותנו יותר מאשר הזמני – איך נוכל להיכנס הכי מהר לפתרון מעשי, הן מבחינת עיבוד קרקעות, מבחינת מקום הקרקעות.

אמנון כהן: נכנסתם לתהליך של קבע כבר?

אמנון כהן: הצלחתם לבדוק מקומות?

אמנון כהן: הציעו לכם דברים?

שמעון אליהו: המשק שלנו, למעשה, התפצל לשניים.

שמעון אליהו: חלק ירד לבקעת הירדן, וחלק רוצה לרדת לשומריה.

שמעון אליהו: אני מקווה שבעזרת השם יגמרו לנו את העסקה בשומריה, ואז נוכל להיכנס למשק, הרבה יותר מהר מכל החקלאים האחרים.

שמעון אליהו: אני מעריך כך, כי בסופו של דבר, אם נקבל את שומריה - יש לנו שם תשתיות, ונוכל להקים את החממות, את הרפת והלולים במהירות האפשרית.

שמעון אליהו: אני מצפה ממשרד החקלאות, וכבר דיברתי עם יוסי ישי ועם עוד אדם - שבעצם בתהליך הזה של הליווי אנחנו צריכים, בהחלט, הרבה מאד סיוע, החל מבדיקות קרקע, זיהוי משבצות, ליווי צמוד בכל הנושא של ההקמה, הדרכה.

שמעון אליהו: גם אצלנו במשק – אנחנו, המשק השיתופי, זה גוף אחד בתוך מושב עצמונה.

שמעון אליהו: אבל היום, בתוך מושב עצמונה רוצים להצטרף מהמגזר הקהילתי עוד כ- 20 חקלאים נוספיםי שגם הם צריכים ליווי.

שמעון אליהו: אחת הבעיות שתהיה לנו, למעשה- מי שפונה מגוש קטיף ולא היה חקלאי, בעצם אין לו שום הון להתחיל משהו ביישוב החדש.

דוד טל: יש לך איזושהי מילה טובה על מנהלת סל"ע?

דוד טל: אני לא שואל את זה בציניות.

דוד טל: האם אתה מרגיש שבאיזה שהם תחומים הם כן עזרו, כן עשו משהו?

צבי הנדל: אין סיכוי שבעצמונה יגידו מילה רעה על מישהו, אפילו לא על מנהלת סל"ע שמעון אליהו:

צבי הנדל: אני לא רוצה להגיד - - , אם שומריה ייכנס לביצוע מיידי - -

איוב קרא: לא "אם" – מה נעשה שהוא טוב?

שמעון אליהו: אני יודע שהמנהלת משקיעה מאמצים אדירים לקבל את שומריה.

דודו מיכאלי: אני בעל נחלה, מושב גדיד, לשעבר.

דודו מיכאלי: חקלאי במשך 8 שנים.

דודו מיכאלי: הפעלנו בגוש 60 דונם חממות, ועוד - - שריכזה 250 דונם.

דודו מיכאלי: אני חושב בניגוד לשמעון אליהו שהדוגמה שלו היא מאד לא מייצגת את מה שקורה בגוש קטיף, היות והוא מושב שיתופי, והכוח שלו הרבה יותר חזק.

דודו מיכאלי: עוד לפני הפינוי ניהלנו מגעים עם משרד החקלאות ועם מנהלת סל"ע כדי לקבל שטחים חקלאיים כמה שיותר קרוב למקום הזמני שבו אנו עומדים לגור.

דודו מיכאלי: התפיסה, הקונספט היה שהמרחק צריך להיות כמה שיותר קצר.

דודו מיכאלי: לפני הפינוי הציעו לנו ללכת לכל מיני מקומות.

דודו מיכאלי: הביאו הצעות מפה ועד הודעה חדשה, בשילוב עם "אגרסקו" ועם חברות הייצוא, במרחק של חצי שעה נסיעה.

דודו מיכאלי: אנחנו היינו רגילים למשק שנמצא מאחורי הבית.

דודו מיכאלי: היות והמדינה תפסה את זה כאילו אנחנו רוצים את זה כאדמות נדל"ן.

דודו מיכאלי: היום, לפני חודש, פנינו למשרד החקלאות, למי שאחראי שם על נושא הקרקעות, ואמרנו שאנחנו רוצים אדמות בנגב.

דודו מיכאלי: אמרנו: תנו לנו את אותם תנאים שנותנים לאנשים בנגב – 80 דונם, עם אותם תנאים – 40% מענק.

דודו מיכאלי: אותם תנאים של מתיישב חדש, לא מפונה מהגוש.

דודו מיכאלי: קיבלתי תשובה בערב חג - לא מקובל עלינו.

דודו מיכאלי: זה לא מתאים.

דודו מיכאלי: שאלתי: אתם שומעים מה אתם אומרים?

דודו מיכאלי: אנחנו רוצים לגדל בנגב.

דודו מיכאלי: לא אדמות, לא נדל"ן.

דודו מיכאלי: תנו לנו אדמות לגדל בנגב, לא נדל"ן.

דודו מיכאלי: יוסי ישי דיבר על שטח שלא היו בו חקלאים.

דודו מיכאלי: ב- 4-5 שנים האחרונות גוש קטיף התפתח ב- 20-30 אחוז.

דודו מיכאלי: הכפלנו את המשק בתנאים של אינתיפאדה.

דודו מיכאלי: זה לא קרה בשום מקום במשק.

דודו מיכאלי: אני לא יודע אם הייתם בסיור במבקיעים.

דודו מיכאלי: אבל אין שם חקלאות, יש שם בלגאן שלם.

דודו מיכאלי: מזיזים עציצים מפה לש.

דודו מיכאלי: זה לא נקרא חקלאות.

דודו מיכאלי: יש לי תחושה שחברי הכנסת מגינים על הנפגעים ואנחנו מגינים על המדינה.

דודו מיכאלי: משרד החקלאות, מנהלת סל"ע, רכשה קרקעות בזיקים, והסתבר בבדיקות קרקע שמדובר על 500 דונם שאי אפשר לגדל בהם, אלא על מצע מנותק, מה שאומר שאני מוגבל ואני לא יכול לגדל אורגני.

דודו מיכאלי: זה הסתבר בבדיקת קרקע שנעשתה עכשיו, לפני שבועיים.

דודו מיכאלי: ואומרים לי לקחת דווקא את זיקים.

דודו מיכאלי: יש שם אדמת חרסית, לא מתאים לגדל שם.

צבי הנדל: אל"ף, אני מודה ליושב ראש הוועדה על שכינס את הישיבה.

צבי הנדל: אני מודה על המאמצים שעושים – גם במנהלת וגם במשרד החקלאות.

צבי הנדל: למען הגילוי הנאות - אני עקור, ואשתי ניהלה עסק של גידול צמחי בית, דומה לעסק של עסיס, רק יותר קטן.

צבי הנדל: לעצם העניין - אחת הבעיות המרכזיות לא תבוא לפתרון כי אני לא רואה כאן נציג בכיר של הממשלה.

צבי הנדל: אם אני מבין נכון - ידיהם של יונתן בשיא ושל משרד החקלאות כבולות.

צבי הנדל: שלא נשכח לרגע מי המשפחה השלטת ומי שלחה אותם לעבוד.

צבי הנדל: גם משרד החקלאות עובד מאד קשה, ועשה מאמצים, וגם אם הוא עשה טעויות - כמו שדודו אמר, שנרכשה קרקע שמתאימה לגידול מסוים, ולא לאחר, זה ודאי לא פותר את הבעיה למי שמגדל באדמה, לא בעציצים.

צבי הנדל: אחת הבעיות הגדולות היא היועץ המשפטי לממשלה שבחייו כנראה שמע על חקלאות רק דרך המדפים בסופרמרקט.

אמנון כהן: הוא לא חייב להבין בכל דבר.

צבי הנדל: אבל חשוב להבין שהיהודי הזה, החבורה שלו, או הסגנית שלו- אני לא יודע מי שם, בדיוק, מתנכרים לעניין בצורה בלתי רגילה.

צבי הנדל: שמעת פה דוגמה.

צבי הנדל: יש קרקעות, קרוב לאזור שבו כרגע נראה שרוב תושבי גוש קטיף יעברו אליו – ניצנים, ניצן.

צבי הנדל: יש שם קרקע ממול, או אפילו בזיקים, איפה שמשרד החקלאות איתר ורכש קרקע, שדובר שאולי זה לא מתאים לחקלאות מסוימת.

צבי הנדל: מאחר וזה באזור מסוים, צפונית לעזה, ואנחנו היינו דרומית לעזה - אז זה נחשב נדל"ן.

צבי הנדל: מאחר וזה נדל"ן, אז גם אם חקלאי מקבל שם 40 דונם, אבל הוא צריך להוסיף על כך כסף.

אמנון כהן: אתה יכול לעשות שם נדל"ן?

צבי הנדל: מה פתאום?

צבי הנדל: רק חקלאות.

צבי הנדל: אתה לא יכול להסב את השטח לכלום.

צבי הנדל: אבל ככה חושב שהיועץ המשפטי.

צבי הנדל: אז באו חברה' ואמרו שהם לא רוצים את ההתכתשות הזו.

צבי הנדל: כל יום מופיעה כותרת בעיתונים, שאלה שגירשו אותם הם נדל"ניסטים.

צבי הנדל: תן לי שטח בגבול המצרי, בחולות.

צבי הנדל: נותנים למי שבא מחיפה.

צבי הנדל: הוא רוצה להיות חקלאי, אז הוא מקבל שם 80 דונם.

צבי הנדל: בבקשה, תנו לי לא את מה שאני חושב שמגיע לי.

צבי הנדל: תנו לי את מה שנותנים.

צבי הנדל: אז אומרים לנו: לא.

צבי הנדל: אני רוצה להגיד שאם אתה רוצה להיות אובייקטיבי, בשולחן הדיונים הזה חייב לשבת היועץ המשפטי לממשלה.

אמנון כהן: אני לא חושב.

צבי הנדל: בידיהם יש את הנתונים המספיקים לספק את הסחורה.

צבי הנדל: גם אם הם לא יודו, פה.

צבי הנדל: כמעט בכל דיון אומרים לי: מה אפשר לעשות?

צבי הנדל: היועץ המשפטי לא נותן לי.

צבי הנדל: תשכנע אותו.

צבי הנדל: כך גם אומר לי מנכ"ל משרד ראש הממשלה: תשכנע את היועץ המשפטי.

צבי הנדל: אפשר לשנות את עמדת היועץ בחקיקה.

אמנון כהן: אנחנו באים לעזור.

אמנון כהן: גם בדיון הקודם עלו דברים אני למד שגם עם רצון טוב, כפי שהציגו כאן החברים, שכבר מהשעה 6 בבוקר ניתן להשיג את מנכ"ל משרד החקלאות ולדבר אתו.

אמנון כהן: אני חושב שידיהם כבולות, גם של אנשי המנהלת וגם של מנכ"ל משרד החקלאות - ידיהם כבולות מבחינה חקיקתית.

אמנון כהן: כנראה יש הרבה חורים ולא כל דבר נלקח בחשבון.

אמנון כהן: היועץ המשפטי של הממשלה מסתכל על החוק, והוא אומר: לפי החקיקה שיש כרגע, את זה לא ניתן לעשות?

אמנון כהן: לכן, אנחנו, בבית המחוקקים, צריכים לשנות את החקיקה, לחשוב מה משנים בחוק כרגע.

אמנון כהן: ברגע שמשנים את החוק ומתאימים אותו למצב הקיים, היועץ המשפטי לממשלה מתיישר לפי החוק, אבל אם אתה כותב בחוק דבר מסוים, ובשטח אתה מגלה שהחוק לא מתאים, היועץ המשפטי, אוטומטית, יגן על החוק, וצריך ללכת אחר כך לבג"ץ כדי שהוא יקבע.

אמנון כהן: לכן , פה צריך ללמוד את החוק טוב טוב - -

דוד טל: היועץ המשפטי מכיר את החוק טוב.

דוד טל: הוא יודע איפה - -

צבי הנדל: אם היושב ראש ישכנע את משרדי הממשלה שהם יציעו תיקוני חקיקה, כדי שלא תהיה מריבה בין - -

אמנון כהן: אדוני, יושב ראש תנועת ש"ס, אלי ישי, השתתף בסיורים, והנושא קרוב לליבו.

אמנון כהן: הוא כרגע משתתף בישיבת ועדת החוץ והביטחון.

אמנון כהן: כיוון שהנושא מאד קרוב לליבו הוא ביקש להגיע ולהגיד כמה דברים.

אמנון כהן: בבקשה.

אליהו ישי: יצאתי באמצע ישיבה של ועדה, ואני אמור לחזור לשם.

אליהו ישי: הגעתי בגלל החשיבות של הדיון פה.

אליהו ישי: אין טעם לחזור על דברים שנאמרו בעבר, על העדיפות הרבה להיערכות לפינוי, ועל - - .

אליהו ישי: אני לא רוצה לחזור על הדברים האלה משום שהכאב הגדול של המפונים – כרגע של החקלאים, כל כך עצום, שכדאי לנו להתרכז בפתרון הבעיה.

אליהו ישי: קיבלתי דיווח על מאמצים של פקידים כאלה ואחרים.

אליהו ישי: אבל אנחנו יודעים שבסוף זה היועץ המשפטי, וזו כבר לא דמוקרטיה, זה תמיד, בסוף, היועץ המשפטי, שקובע הכל.

אליהו ישי: אנחנו בית המחוקקים.

אליהו ישי: אני חושב שבמקרה הזה, הצעת החוק של הפיצוי יש בה הרבה מאד חורים.

אליהו ישי: ראינו את זה פה.

אליהו ישי: נתכנס פה עוד חודש, עוד חודשיים.

אליהו ישי: יש פה נזק בלתי הפיך.

אליהו ישי: מה שאני מציע - לא לפנות למשרד המשפטים.

אליהו ישי: גם אני פניתי למשרד המשפטים, פעם או פעמיים, בכל מיני נקודות.

אליהו ישי: לא נראה לי שמישהו שם מזדרז, כי יכול להיות שאם מישהו שם היה עושה צעד, כולם היו יודעים שהם כנראה טעו, והטעות חמורה מאד.

אליהו ישי: כל בקשה קטנה שאתה מבקש, וכל תזוזה אז נראה שיש פה כנראה טעות.

אליהו ישי: אמרו שיש אוזן קשבת, אבל זה לא פותר את הבעיה בגדול.

אליהו ישי: אני מציע לא לחכות למשרד המשפטים.

אליהו ישי: אני מציע ועדה.

אליהו ישי: יש תקדימים כאלה.

אליהו ישי: יושב ראש הוועדה יכול לבקש זאת.

אליהו ישי: אני מבקש ממך שאתה, כיושב ראש ועדה – תקראו את החוק, יחד עם אנשים ומשפטנים, ונכין אנחנו הצעת חוק מהירה במושב הזה.

אליהו ישי: גם לי יש הצעת חוק פרטית.

אליהו ישי: גם חבר הכנסת נסים דהן מגבש הצעת חוק פרטית וגם וקנין מגבש הצעת חוק.

אליהו ישי: אנחנו רוצים לפתור את הבעיה.

אליהו ישי: אבל אז זה יתגלגל בקריאה טרומית, חובת הנחה, 45 יום – אתם מכירים את הפרוצדורה.

אליהו ישי: נמצא את עצמנו במצב שאולי זה גם ייפול.

אליהו ישי: אני מאד מבקש - הצעתי היא שהוועדה תגיש את הצעת החוק, נתקן את כל התיקונים שצריך.

אליהו ישי: אם קורה משהו וזה נופל – אתה יכול להחזיר את זה.

אליהו ישי: עד שנעביר את התיקונים האלה, שום דבר פה לא יקרה.

אליהו ישי: זו הדרך היחידה להתמודד עם הבעיה.

איוב קרא: אני מצטרף לכל מילה שאמר חבר הכנסת ישי.

אליעזר כהן: גם אני.

איוב קרא: אני רוצה לציין שגם מבחינתך, כיושב ראש ועדה, אתה יכול לזרז, אולי, טיפה יותר, אבל אם אין הצעה ממשלתית – הנהלים הרגילים - - , לצערי.

אליהו ישי: אני מתנצל שעלי לעזוב, אני באמצע ישיבה.

אליהו ישי: אני מסמיך את היושב ראש, שכראש תנועה אני אומר שהוא עושה עבודה נפלאה.

קריאות: - - -

אליעזר כהן: הצעה ממשלתית תיקח 6-7 חודשים.

אמנון כהן: יש הרבה דרכים.

אמנון כהן: אנחנו לא יוזמים הצעת חוק.

אמנון כהן: השר יכול - -, ואפשר לזרז את זה.

אמנון כהן: לא - - לא צריך חוק.

איוב קרא: יושב ראש הוועדה יכול ליזום הליך טיפה יותר מזורז מחבר כנסת רגיל.

איוב קרא: אני יודע שיש צוות משפטנים שעומד ליזום הצעת חוק על חוק הפיצויים - -

קריאה: עם מי הוא יושב?

איוב קרא: עם הנציגות שלכם.

איוב קרא: יושב היום, בראשות עורך הדין יוסי כץ, ועובדים על הצעת חוק שמתקנת את כל העיוותים בהצעת חוק פינוי – פיצוי.

איוב קרא: כל יום אנחנו אמורים לקבל את זה במסמך, ואז נתלכד כולנו כדי להעביר את התיקונים.

איוב קרא: אין ברירה, כי הצעת חוק פינוי - פיצוי, החוק הה, לצערי, חוקק בחופזה ובאילוצים רבים, ולא נתן מענה להרבה נקודות בתוך כל הקונספציה הזו.

איוב קרא: הייתי מציע גם לחבריי פה ליזום ועדת חקירה פרלמנטרית בהקשר לכל הנושאים שעולים פה.

איוב קרא: אני, כאיש קואליציה, לא יכול לעשות את זה כי לא יאפשרו לי את זה, אבל אתם יכולים, בהחלט, ללכת ולנסות גם את זה, לאור הדיווחים שמגיעים גם ממבקר המדינה.

איוב קרא: אני לא יודע למה אתם לא מתחילים עם זה.

איוב קרא: זה יכול לתת מענה גם לכל השלומיאליות שמשתוללת.

איוב קרא: אני מציע לאפשר לאנשים לקבל פיצויים עבור שנה של גידולים.

איוב קרא: אנחנו יודעים מה המשמעות של להעביר משק.

אליעזר כהן: אני מזכיר שראש הממשלה ומנכ"ל משרד החקלאות הסכימו בישיבה המיוחדת שהיתה עם ראש הממשלה, הסכימו שיקבלו פיצוי לשנה.

איוב קרא: יש אנשים שהפסידו הון עתק ומישהו צריך לתת תשובה לנושא הזה.

איוב קרא: בחוק פינוי-פיצוי אין תשובה.

איוב קרא: אני יודע שיוסי ישי ושר החקלאות עשו מאמצים אדירים.

איוב קרא: לא הכל בידיהם.

אמנון כהן: המטרה היא להבין מה הפתרונות שאתם מוצאים לנכון לתת.

אמנון כהן: אמרתי מראש בתחילת הדיון שאנחנו נהיה לכם לעזר.

אמנון כהן: המטרה היא לפתור את הבעיה כמה שיותר מהר.

אמנון כהן: אם יש דברים שצריך לגשר ביניהם, שהציבור הרחב הזה, שתרם את חלקו למדינת ישראל, שימשיך את עבודתו נאמנה, גם למען עם ישראל וגם למען העולם, כי הם עושים עבודה נפלאה.

אמנון כהן: לכן, תגידו מה הבעיות, מה תוכנית העבודה שלכם - ומתי אתם צופים שהחקלאי ימצא את מקומו.

יוסי ישי: אני רוצה לתקן את האינפורמציה שנמסרה בהתחלה -בגוש היוו 450 נחלות, 160 חקלאים פעילים ושני מושבים שיתופיים, 4,500 דונם חממות, רפת עם 5 מיליון ליטר, וענף לול.

יוסי ישי: צריך להבין - ואת זה אי אפשר למחוק: לחקלאות בגוש היה יתרון יחסי מובהק: אקלים מיוחד, קרקע מיוחדת, והכי חשוב – עבודה.

אמנון כהן: ואנשים מיוחדים.

יוסי ישי: זה תמיד.

יוסי ישי: החקלאים הם אנשים מיוחדים.

יוסי ישי: לגבי העבודה – בניגוד למה שקיים בארץ, כאשר החקלאים מוגבלים בעובדים זרים, כאשר החקלאים זקוקים למשהו כמו 50 אלף עובדים, אושרו רק 26 אלף עובדים.

יוסי ישי: היה פה יתרון מובהק מאד לחקלאות בגוש קטיף.

יוסי ישי: דבר שני - אנחנו לא מדברים בגרעין של חקלאים חדשים או צעירים שבאים עכשיו להתיישבות.

יוסי ישי: אנחנו מדברים בכאלה שעסקו עשרות שנים בחקלאות, שמכירים אותה היטב, שמעבירים אותה מחבל ארץ אחד לשני, בגילאים של בין 45 ל- 60, עם משפחות, ילדים, עם חששות, ולכן – כל הסיפור להחזיר את החקלאים לפעילות מלאה זה דבר לא פשוט.

יוסי ישי: גם אם יהיו לנו כל הכלים, כל התנאים, לא יהיה קל להחזיר אותם.

יוסי ישי: אני חקלאי בעצמי, אני פחות או יותר בגיל שלהם, פחות או יותר אני מבין את הזווית - - -

אמנון כהן: אז צריך לפצות בכסף.

יוסי ישי: אם היו לוקחים אותי כרפתן והיו אומרים לי לעזוב את הרפת ולהקים חדשה בגליל – היו לי המון חששות, המון שאלות, גם מקצועיות.

אמנון כהן: אבל אתה מסכים שמי שיכול להקים – שיקים.

אמנון כהן: מי שלא - -

יוסי ישי: לגבי מה שקשור לפיצוי- מנהל סל"ע יענו.

יוסי ישי: אנחנו עובדים גם בכפוף לחוק ולחוקים, ואנחנו לא יכולים לעשות את כל מה שאנחנו רוצים.

משה כחלון: עד כאן האמפתיה.

משה כחלון: אמפתיה יש לנו כמה שאתה רוצה.

משה כחלון: אנחנו רוצים פתרונות.

יוסי ישי: אני אומר את הכל בצורה ברורה: לא הכל ורוד, אבל להגיד שלא נעשו דברים?

יוסי ישי: מה שאמר כאן הנציג של עצמונה משקף יותר את הכוס המלאה.

יוסי ישי: אני לא אומר שאין בעיות.

יוסי ישי: החוק גם הגביל אותנו.

יוסי ישי: בכל מה שקשור לגורמי ייצור החוק קבע שני מסלולים.

יוסי ישי: מסלול אחד: פיצוי כספי, מסלול שני : פיצוי פיזי.

יוסי ישי: כל חקלאי יכול היה לבחור, על פי החוק, או לקבל פיצוי ולעשות מה שהוא רוצה, או לקבל נחלה חקלאית קיימת ביישוב קיים, על פי רשימה.

יוסי ישי: אני מבין את חבריי החקלאים שלא רצו לבחור באופציה של הנחלה.

יוסי ישי: ואז נתקלנו בדילמה – גם אלה שמקבלים פיצוי כספי ולא בוחרים את האופציה הפיזית, הם רוצים פתרון קרקעי שלא מעוגן בחוק.

יוסי ישי: היינו צריכים פה לשבור את הכלים - היינו צריכים, פעם ראשונה במדינת ישראל, לבנות פתרון שנותן קרקע ומים וגורמי יצור לחקלאים לא במסגרת נחלה, לא במסגרת יישוב מתוכנן.

יוסי ישי: שברנו את הכלים.

יוסי ישי: גם אדם שרוצה לגור במסגרת קהילתו – מצאנו פתרון שהוא יקבל יחידה חקלאית שלא קשורה ליחידת מגורים.

יוסי ישי: איתרנו 22 אלף דונם למטרה הזו.

יוסי ישי: לקחנו את החברים לסיור, ובצדק הם טענו שהטמפרטורה לא מתאימה, הקרקע לא מתאימה.

יוסי ישי: זרמנו, ובהמשך הלכנו לפתרונות שאפרט בהמשך.

יוסי ישי: אני רוצה למנות את הנושאים שצריך לטפל בהם, בכל הדרך שקשורה להחזרת החקלאים לפעילות חקלאית.

יוסי ישי: הבעיה הראשונה - גורמי ייצור.

יוסי ישי: צריך למצוא לכל אחד את הפתרונות שלו, גם בקרקע, גם במים, גם בהכשרת קרקע וגם בתשתיות, ואני אפרט מה נעשה.

יוסי ישי: פעם שניה- מימון השקעות בחוק אמנם ניתן פיצוי לגבי הנכסים ולגבי הפעילות החקלאית שהיתה להם, ועל זה הם יקבלו פיצוי.

יוסי ישי: צריך לתת להם השלמת מימון השקעות בהתאם לחוק.

יוסי ישי: שלוש - עובדים זרים.

יוסי ישי: היום החקלאות היא חקלאות אינטנסיבית, עם יתרונות לגודל.

יוסי ישי: אם אין לך מערכת מסודרת של עובדים זרים, אתה לא יכול לתפקד.

יוסי ישי: פה היתה החלטת ממשלה ברורה שנותנת עדיפות למתיישבי גוש קטיף.

יוסי ישי: הם מקבלים 175% מהתקן המקובל, לפחות לתקופה - -

אמנון כהן: - - לא מקבלים שום דבר

יוסי ישי: רק בישיבת מנכ"לים השבוע, יחד עם מנכ"ל התמ"ת - - מה שנתנו כפתרונות מידיים, אספנו מן היקב ומן הגורן.

יוסי ישי: אגב, אני פה בא בטענות גם אל ידידיי החקלאים.

יוסי ישי: אם הם היו מפקידים אצלנו לתקופת מעבר את העובדים הזרים שהיו להם בגוש, היינו יכולים לתת להם את אותם עובדים זרים.

יוסי ישי: הרי כמות העובדים הזרים.

אמנון כהן: אז איפה הם?

יוסי ישי: הם פיזרו אותם, רק חבל שלא בתיאום אתנו ולא בתיאום עם משרד התמ"ת, ועכשיו אנחנו צריכים, ואת זה אנחנו עושים כרגע – לחפש אותם.

יוסי ישי: אז את זה אנחנו עושים כרגע, כפתרון ביניים.

יוסי ישי: אבל סיכמנו בצורה ברורה עם מנכ"ל התמ"ת שבעת הצורך גם ייפתחו השמיים כדי להקצות להם את ה- 175%.

אמנון כהן: מתי זה יקרה?

יוסי ישי: זה כבר קורה.

יוסי ישי: מפאת כבודם של אנשים אני לא רוצה לפרט, אבל הם גם יודעים שאנחנו יוצאים מעורנו.

אסף עסיס: אתה יוצא מעורך, אבל עובדים אין.

יוסי ישי: תאמין לי שאני לא רוצה לפרט.

יוסי ישי: הוא יכול להגיד בדיוק מה קורה, אבל – עזוב.

יוסי ישי: זה לא המקום לפרט.

אמנון כהן: מתי יבוא המשלוח הראשון של עובדים זרים?

יוסי ישי: אנחנו היום עוסקים בזה, כל הזמן.

יוסי ישי: אותי לא מעניין איפה אפשר למצוא פתרון.

יוסי ישי: משטרת ההגירה עושה את זה.

יוסי ישי: היא מאתרת את אותם עובדים שהיו בגוש קטיף וכרגע נוידו - -

קריאה: מה עם שמיים פתוחים?

יוסי ישי: אני אל צריך שמים פתוחים כרגע, כי יש מספיק עובדים.

יוסי ישי: לצערי הרב, לא כל 160 החקלאים מתפקדים.

יוסי ישי: מצד שני –לכל ה- 160 חקלאים היו עובדים.

יוסי ישי: אם אני מצליח כרגע לאסוף את אותם עובדים שהיו עובדים אצל 160 החקלאים – יש לי כפל כפליים ממה שאני זקוק לו היום.

יוסי ישי: למרות הכל קיבלנו החלטה יחד עם מנכ"ל התמ"ת לפתוח את השמים בעת הצורך.

יוסי ישי: אבל בינתיים – משטרת ההגירה עוברת היום ממשק חקלאי אחד לשני, בארץ, מאתרת את העובדים של גוש קטיף ומפנה אותם, על פי סדר עדיפות שאנחנו קובעים.

איוב קרא: השאלה היא האם גורמי הממשלה השונים ובראשם המנהל נענה לבקשות שלכם.

יוסי ישי: אני אפרט.

יוסי ישי: הלוואות גישור.

יוסי ישי: מאחר ויש לנו היום בעיה - ובצדק נאמר כאן שאף אחד מהמתיישבים עדיין לא קיבל אולי שקל אחד בגין הפעילות החקלאית העסקית.

יוסי ישי: זה תהליך, זה תהליך שייקח אולי הרבה זמן.

יוסי ישי: זה גם תהליך ממושך.

יוסי ישי: על כל דבר צריך להתדיין.

יוסי ישי: לכן קיבלנו החלטה במסגרת הממשלה על שתי מערכות שאמורות לתת פתרון זמני - פעם אחת הלוואת גישור.

יוסי ישי: כל חקלאי, תמורת המחאת זכות של חלק מהפיצויים שמגיעים לו בעתיד, פלוס הקרקע שהוא קיבל לטובת התפקוד - -

קריאה: - -ערבים

יוסי ישי: בלי ערבים.

יוסי ישי: 600 אלף שקל בלי ערבים.

יוסי ישי: בוא נדייק: 600 אלף הלוואת גישור ללא ערבים.

צבי הנדל: אותה ריבית אני גם אקבל גם על הפיצויים - - ?

יוסי ישי: לא אמרתי.

צבי הנדל: זאת אומרת – אני משלם על ההלוואה - -

קריאה: למה אני צריך לקחת הלוואה?

קריאה: תן לי מקדמה על חשבון הפיצויים .

צבי הנדל: אתה מבין – אני משלם - - .

צבי הנדל: לא מקבל אגורה.

צבי הנדל: גם לא הצמדה.

צבי הנדל: מיליארדים שוכבים במשך חודשים, ואגורה אני לא מקבל.

צבי הנדל: הוא נותן לי הלוואת גישור על זה שהוא לא נתן לי את הפיצויים.

צבי הנדל: על זה אני משלם ריבית.

יוסי ישי: בנוסף לזה – הלוואת גישור בגין אובדן עונה, בהיקף של עד ל- 200 אלף שקל.

אסף עסיס: עם ערבים.

יוסי ישי: בהלוואת גישור- כן.

אסף עסיס: למה?

יוסי ישי: יש חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה שלא ניתן לשעבד את כספי הפיצויים כבטוחה לאותן הלוואות.

קריאות: - - -

יוסי ישי: לא לכל דבר יש לי תשובה.

לאה ורון: אולי תסביר לוועדה למה הם נדרשים לקבל הלוואות במקום לקבל את ה - -

יוסי ישי: אמרתי את זה בהתחלה – מאחר ותהליך קבלת הפיצויים בגין העסק החקלאי הוא תהליך מורכב, ובצדק - -

דודו מיכאלי: אבל נאמר שכסף עומד, 800 אלף דולר לכל חקלאי.

קריאה: לא יהיה למי לתת את הפיצויים בעוד שנה.

קריאה: לא יהיה למי לתת.

קריאות: - - -

ישראל כץ: אני מצטער על האיחור.

ישראל כץ: כפי שהודעתי – נאלצתי לאחר.

יוסי ישי: בנוסף לזה – יש דברים נוספים שגם מעוגנים בהחלטת ממשלה: חונכות עסקית.

יוסי ישי: אנחנו מכירים את הקושי כרגע לבחון את הדברים ולכן אנחנו מעמידים לכל חקלאי כלכלן שאמור לסייע לו כדי לבחון את הדברים.

אמנון כהן: במקום לתת הלוואת גישור - מדוע אין אופציה, שהרי מגיעים להם פיצוים - תן לו על חשבון הפיצויים את הסכום.

יוסי ישי: על זה ישיב יונתן בשיא.

יוסי ישי: אני, לפחות, השבוע, ביקשתי.

יוסי ישי: את אותו התפקיד שיונתן בשיא מבצע כרגע אני ביצעתי בסיני.

יוסי ישי: אני אמרתי לחבריי – הרי בסיני חקלאים קיבלו 80% מכספי הפיצוי לפני שהם עזבו את המקום.

יוסי ישי: אני ביקשתי את זה בפורום מנכ"לים, ואכן, תהיה פניה ליועץ המשפטי לבדוק את האפשרות לתת מקדמה על חשבון החלק החקלאי – העסקי.

יוסי ישי: אם אכן הייעוץ המשפטי יאפשר זאת – חלק גדול מהבעיות שהוצגו פה יפתרו.

דוד טל: זה לא יוצר איזשהו מצב שאתם רוצים גם חגורה וגם שלייקס?

דוד טל: עם כל דבר אתם רצים ליועץ המשפטי.

דוד טל: בהתנהלות היום יומית שלך – עם כל הכבוד וההערכה שיש לי אליך באופן אישי, אתה רץ עם כל דבר ליועץ המשפטי?

יוסי ישי: אני לא אקח לעצמי דברים שאין לי - אני לא נכנס לעניין הפיצויים.

יוסי ישי: אני נכנס לעניין הפיצויים כאשר היא נוגעת לחקלאות.

יוסי ישי: אני רוצה לדבר לגבי הפתרונות שבכל זאת קיימים.

יוסי ישי: הבעיה היא בעיה, אבל בואו לא נציג את הכוס כריקה לחלוטין.

יוסי ישי: אני רוצה לתת תמונת מצב איפה אנחנו נמצאים כיום.

יוסי ישי: אנחנו כרגע מטפלים ב- 4 קבוצות טיפול.

יוסי ישי: האחת – פעילות ייצור זמנית, בישובים קיימים.

יוסי ישי: לדעתי זה הדבר הכי חכם לעשות.

יוסי ישי: במקום לקחת סיכון, לקחת קרקע, להכשיר אותה, להשקיע בתשתיות, להקים חממות - והחקלאים לא יודעים עדיין אם מתאים להם או לא, אם הם מסוגלים או לא, הדבר הטוב ביותר, ואנחנו עודדנו את זה מאד, ונכון להיום יש לפחות 20 מיזמים כאלה, עם 50 0דונם חממות שכבר פעילות במתכונת הזו.

יוסי ישי: החקלאים השכילו - -

דודו מיכאלי: על מה אתה מדבר?

יוסי ישי: אני יודע על מה אני מדבר.

יוסי ישי: יש לי את הרשימה פה: לפחות 20 מיזמים בכל חלקי הנגב, ולא רק בנגב – גם בבקעת הירדן, למשל, 600 דונם חממות - כבר פעילות.

יוסי ישי: ואני מברך את אותם חקלאים.

קריאות: - - -

קריאה: - - חוגגים.

יוסי ישי: לא אמרתי שחוגגים.

יוסי ישי: 20 מיזמים זמניים, על קרקע זמנית, בקיבוצים, במושבים, בכל חלקי הנגב וגם מחוץ לנגב.

יוסי ישי: זו התקשרות של מתיישב עם חקלאי.

יוסי ישי: זו התקשרות של מתיישב עם חקלאי או עם קיבוץ על אדמה שלו.

יוסי ישי: הפרויקט הבא- חלקות חקלאיות ללא נחלה.

יוסי ישי: המדינה הכשירה פתרונות ל-70 חקלאים.

יוסי ישי: 10 נמצאים כבר בתהליך.

יוסי ישי: זה, מה שנקרא – אתר הגרניום.

יוסי ישי: עם ביקורת כזו או אחרת.

יוסי ישי: אני לא חשבתי שאני אעמוד במצב כפי שהמצב במבקיעים עומד עם הגרניום.

יוסי ישי: הם כבר בתהליך, למרות שהקרקע הוכשרה, גודרה, רושתה.

יוסי ישי: זה קרקע שמגדלים בה.

קריאות: - - -

קריאה: זה לא נכון.

קריאה: אתה מעוות את הדברים.

יוסי ישי: אני אחראי לכל מה שאני אומר, ואני מוכן לתת את הדין על כל מה שאני אומר.

יוסי ישי: המשרד איתר 22 אלף דונם לא שם בכלל.

יוסי ישי: המתיישבים, ואני מבין אותם – לא קיבלו את ההמלצה, ואז אמרנו להם - - ואין לי בעיה עם השטח הזה.

יוסי ישי: השטח בזיקים זו בחירה אישית של החקלאים.

דוד טל: אבל אתם בדקתם אותו שהוא לא חרסית, הוא לא כורכר - -

קריאות: - -

יוסי ישי: אין בעיה עם זה.

יוסי ישי: השטח בזיקים הוא טוב.

יוסי ישי: התנאים האקלימיים הם מצוינים.

יוסי ישי: השטח סמוך לים.

יוסי ישי: חלק מהשטח בזיקים, 500-600 דונם, לא מתאימים לגידול בקרקע הטבעית, ויגדלו שם במצע מנותק.

יוסי ישי: הרי רוב החקלאות היום היא חקלאות מודרנית, במצע מנותק.

יוסי ישי: הסיכום שלי עם מנכ"ל מנהלת סל"ע – שבאותו שטח שם לא ניתן יהיה לגדל בקרקע הטבעית, אנחנו ניתן מענק מוגדל למצע מנותק.

יוסי ישי: כל שאר השטח – אני מניח שגם אותו יעשו במצע מנותק – ייתן את - -

קריאה: - - -

יוסי ישי: תן לי לסיים.

יוסי ישי: בדיקות הקרקע הסתיימו.

יוסי ישי: פרויקט שלישי - השתלבות ביישובים קיימים.

יוסי ישי: יש 5 יישובים עם פתרון כזה.

יוסי ישי: מושבים שלמים - פאת שדה, 25 חברה', במבקיעים.

יוסי ישי: הקרקע מוכנה, השטח מוכן.

יוסי ישי: סיכמנו, ישבנו אתם בשבוע שעבר.

יוסי ישי: 30 משפחות ראשונות כבר הולכים להקים את החממות.

יוסי ישי: גני טל בחפץ חיים - אני מקווה שנגמור את הסיפור.

יוסי ישי: מושב גדיד - -

אברהם בן חמו: במבקיעים קיבלו חממות בחינם.

אברהם בן חמו: מקבלים מחסנים בחינם, הכל בחינם, ואנחנו, שזרוקים בניצן - - אני ממושב בדולח.

אברהם בן חמו: אני בן 53.

אברהם בן חמו: 24 שנים אני גר בגוש פרנסתי 50 משפחות - -

אמנון כהן: למה אתה לא בהסדר רגיל?

אברהם בן חמו: כל מה שנאמר פה הוא שקר אחד גדול.

אברהם בן חמו: אני שנה שלמה יושב עם יוסי ישי ומדבר אתו.

אברהם בן חמו: הם מציעים לנו את השטחים שיש שם, במבקיעים, בזיקים.

אברהם בן חמו: הם אמרו שלא נקבל יותר.

אברהם בן חמו: אמרו לי להביא חלופי.

אברהם בן חמו: הבאתי חלופי.

אברהם בן חמו: הוא אמר לי להביא אנשים לאורגני.

אברהם בן חמו: הבאתי לו 26 אנשים לאורגני.

אברהם בן חמו: אני מדבר על מושב גאליה.

אברהם בן חמו: הוא אומר לי שהוא לא יכול כי זה עולה כסף.

אברהם בן חמו: היום אני לא יודע לאן אני קם.

אברהם בן חמו: יש לי חמישה ילדים גדולים שהם מובטלים.

אברהם בן חמו: אנחנו 7 נפשות, וכולנו מובטלים, ריבונו של עולם.

אברהם בן חמו: תסתכל עלי בעיניים.

אברהם בן חמו: לי אין מה לעשות בחיים.

אברהם בן חמו: לך יש הרבה מה להפסיד.

אברהם בן חמו: לי אין מה לאכול בבית.

אברהם בן חמו: אתה יודע את זה?

אברהם בן חמו: אתה יודע שאין לי מה לאכול?

אברהם בן חמו: יושבים ומדברים אתי על שטחים.

אברהם בן חמו: לא מדברים אתי על אוכל שאין לי בבית.

אברהם בן חמו: אדוני שר החקלאות – על מה אתה מדבר?

אברהם בן חמו: אני, שפרנסתי 50 משפחות, אין לי היום מה לאכול.

יוסי ישי: כמו שאמרתי - הפרק השני הוא השתלבות ביישובים קיימים.

יוסי ישי: אז אמרתי – פאת שדה במבקיעים, גדיד – ישבנו אתם שלשום על פתרון במשואות יצחק, אלי סיני בבוסתן הגליל, חומש- ביד חנה - -

אמנון כהן: זה מסוכם אתם?

יוסי ישי: עם רובם זה דברים מסוכמים, ויש דברים שהם לקראת סיום.

יוסי ישי: הפרויקט הרביעי הוא התיישבות חדשה ונגב.

יוסי ישי: נאמר כאן – שני ישובים חדשים.

יוסי ישי: לגבי התיישבות חדשה בנגב, יש לנו מערב ויש מזרח.

יוסי ישי: במערב- שני יישובים חדשים: חלוצית 1 וחלוצית - -

דודו מיכאלי: אני מגדיד.

דודו מיכאלי: לי יש שטח במשואות יצחק?

דודו מיכאלי: אז שיגידו לי.

דודו מיכאלי: יכול להיות שאני לא מעודכן.

יוסי ישי: אני עומד באחריות על כל מילה.

יוסי ישי: שלשום ישבתי עם קבוצת מגדלים מגדיד שנמצאים בנווה אילן.

יוסי ישי: ישבתי אתם בנווה אילן, ואנחנו מדברים על פתרון משלהם וקרקעות במשואות יצחק.

יוסי ישי: אני אחראי על כל מילה שלי.

יוסי ישי: אז לגבי היישובים החדשים – אמרתי:

יוסי ישי: בנגב המערבי – שני יישובים חדשים- חלוצית 4 וחלוצית 1.

יוסי ישי: לנצרים ומחצית מעצמונה, עוברים שם בהכשרת קרקע וכו'.

יוסי ישי: הקטע של לכיש מזרח, כפי שאמר כאן חברי מעצמונה – נמצא כרגע במשא ומתן.

יוסי ישי: אני רוצה להשיב לשתי השאלות פה.

יוסי ישי: אל"ף, לגבי הסיפור שנאמר כאן, קרקעות כפר הנגיד- אנחנו לא רוצים לחזור על טעויות שאולי עשו אחרים.

יוסי ישי: אנחנו לא נרכוש זכויות בקרקע ולא נכשיר קרקע ולא נשקיע כספי מדינה אם אנחנו יודעים שיש ביקוש.

יוסי ישי: כרגע יש כ- 2,200 דונם מוכנים.

יוסי ישי: ברגע שאני יודע שיש לי חתימות אני אקח קרקע אחרת.

יוסי ישי: נכון לעכשיו - יש לי 2,200 דונם - -נכון שאני לא יכול לתת תשובה סופית.

יוסי ישי: בכל זאת נתתי אורכה של עוד שבועיים לאלה שרשומים - -

אמנון כהן: אין לו מה לאכול בבית.

יוסי ישי: לגבי זה ישיב יונתן בשיא.

יוסי ישי: אני מדבר על קרקע לחקלאות.

יוסי ישי: לגבי כפר הנגיד- אכן באו אלינו וביקשו שניקח קרקע, אבל יש לנו הגבלה של היועץ המשפטי לממשלה.

יוסי ישי: הוא אמר לנו שאנחנו רשאים לרכוש זכויות בקרקע עד ל- 40 דונם למתיישב, ולא יותר מ- 3000 דולר במזומן.

אמנון כהן: וזה כך מופיע בחוק?

יוסי ישי: כך מופיע בחוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה.

יוסי ישי: בחוק הדבר הזה לא מופיע בכלל, כי בחוק מופיעים שני המסלולים שאמרתי בהתחלה.

יוסי ישי: המסלול הזה לא קיים בכלל בחוק, זה אקסטרה.

יוסי ישי: ואז, מה שהם רוצים בכפר הנגיד ובגאליה זה 5,000 דולר, ואת זה – אין.

יוסי ישי: לגבי הנגב – זה מה שהצענו בהתחלה.

יוסי ישי: כל חקלאי שירצה לקבל קרקע ולעבד אותה בעצמו בנגב, יקבל 80 דונם קרקע, 35 אלף קוב מים.

יוסי ישי: שיבואו.

דודו מיכאלי: בלי לגור שם.

יוסי ישי: בלי לגור.

יוסי ישי: מישהו אומר לגור?

דודו מיכאלי: אני קיבלתי תשובה - -

ישראל כץ: הדבר האחרון הוא בדוק?

ישראל כץ: זה דבר שהחלטנו עליו, והיועץ לא - -

יוסי ישי: אין בעיה.

יוסי ישי: לגבי חוות הדעת של היועץ לגבי ה- 80 דונם – 40 דונם עם תשתיות, ו – 40 דונם ללא תשתיות.

ישראל כץ: אבל זה בדוק?

יוסי ישי: שם אני לא קונה, לכן אין לי בעיה.

יוסי ישי: חקלאי שירצה לעבד בעצמו- על זה אני מדבר.

ישראל כץ: גם אם מדובר בניצן.

יוסי ישי: אין לי בעיה עם זה.

צבי הנדל: מה זה בעצמו?

צבי הנדל: אם מח"ע מעבדים את זה, זה בעצמו?

קריאה: לא.

קריאה: לא

יונתן בשיא: בסך הכל הממשלה על זרועותיה השונים עובדת ברמת שיתוף פעולה מאד גבוהה.

יונתן בשיא: אנחנו יושבים בכל שבוע ומדברים כמה פעמים ביום.

יונתן בשיא: אני רוצה לציין את החטיבה להתיישבות שעושה עבודה יוצאת מן הכלל גם בהכשרת השטח, גם אחר כך - בהשקעות בתשתיות וגם בדברים אחרים בנושא החקלאי, והיא שותפה מלאה.

יונתן בשיא: מילה טובה גם על הקרן הקיימת לישראל שבלוח זמנים קצר מאד הכשירה שטח שהיה בור לחלוטין - הזיזו שם אלפים רבים של חול בשביל ליישר את השטח כדי שאפשר יהיה להיכנס לעבודה שם, בלוח זמנים מאד קצר.

יונתן בשיא: בהמשך למה שיוסי ישי אמר קודם - בימים האלה אנחנו נמצאים בסיום של התוכנית השלמה לגבי מי יגור והיכן במבני הקבע.

יונתן בשיא: צריך להבין שאדם לא ישקיע בחממות, שזה דבר קבוע, אם הוא לא יודע איפה הוא גר.

יונתן בשיא: יש מעטים שמסכימים להקים חממות במרחק גדול מאד מהבית, אבל בדרך כלל אדם רוצה לדעת קודם כל איפה יהיה ביתו, איפה ילדיו ילמדו, ואחר כך הוא מתחיל לעסוק בחממות שלו.

יונתן בשיא: זאת הסיבה לכך שחלק גדול מהחקלאים קיבלו הקצאה של קרקע, וכבר חתמו עם עורך הדין שיביא עבורם 40 דונם.

יונתן בשיא: יש לנו את הרשימה המדויקת של כמעט 60 חקלאים כאלה.

יונתן בשיא: חלקם הגדול מעדיף עדיין לא להיכנס לזה, כי לאשים לוקח זמן להיכנס להשקעות האלה.

יונתן בשיא: בנושא הפיצויים, שהוזכר קודם, כדאי שנדע: עד עכשיו אין לי את המספרים האלה - אם זכרוני אינו מטעני, מתוך כ- 170 חקלאים פעילים, 400 בעלי נחלות – בין 20 ל- 40 חקלאים בלבד הגישו לנו בקשה מלאה לפיצוי עבור המרכיב החקלאי.

יונתן בשיא: צריך גם להבין למה: אנשים קודם כל עסקו בהכנת הבקשה על פיצוי לגבי הבית.

יונתן בשיא: זה גם יותר מהיר ויותר פשוט.

יונתן בשיא: לצערי, הבקשה לפיצוי חקלאי היא דוקטורט.

יונתן בשיא: החוק הוא מורכב וצריך לעשות עבודה גדולה להכין את זה.

יונתן בשיא: מעטים התפנו להגיש את זה, עד היום.

יונתן בשיא: לכן, אתה לא יכול לצפות לקבל את הפיצוי המלא עבור החקלאות שלך אם עוד לא הגשת את הבקשה.

אמנון כהן: ומה עם מקדמה, על החשבון.

אמנון כהן: אי אפשר לקבל?

יונתן בשיא: על המקדמות יוסי ישי דיבר.

יונתן בשיא: אני רק אומר: לצערי, המגבלות שקבע החשב הכללי - - חבר הכנסת צבי הנדל אמר את הדברים קודם, בצורה נאותה.

יונתן בשיא: אנחנו עובדי מדינה וחיים בתוך מערכת - -

אמנון כהן: המדינה הסמיכה אותך, את המנהלת, לפתור את הבעיה.

אמנון כהן: לא נתנו לך כלים מושלמים.

אמנון כהן: יש לך בעיה עם הכלים.

אמנון כהן: אתה רוצה לעזור אבל אתה כבול, כי החוק לא מאפשר.

אמנון כהן: אתה, מיוזמתך - -

יונתן בשיא: אמר אסף עסיס בצדק - למה דורשים ממני ערבות, כשהחבר שלי מקבל מקדמה.

יונתן בשיא: אני אגיד שאני לא מסכים אתו?

יונתן בשיא: אבל אני חי בתוך מערכת.

יונתן בשיא: קבעו קריטריונים לפי מה מקבלים.

יונתן בשיא: יש בכל אופן בעיה, חלק מהאנשים, גם אלה שמגיע להם, שאולי חייבים סכומים דומים, ואז, בסוף לא יהיה להם מאיפה להחזיר את ההלוואה.

יונתן בשיא: אז אמר החשב הכללי, מבחינתו בצדק, שהוא רוצה בטוחות שגם בסוף, לא יקרה שום דבר עם בקשת הפיצויים, שעוד לא הגישו אותה בכלל, שיהיה מאיפה לקזז.

יונתן בשיא: במצב הזה כולם צודקים.

יונתן בשיא: החשב הכללי מגן על עצמו.

יונתן בשיא: החקלאי רוצה שיהיה לו כסף לחמם את השתילים שלו כדי שהוא יוכל בעוד שבועיים לשלוח אותם לחו"ל.

יונתן בשיא: ראיתי את הטלפונים ההיסטריים שהוא מקבל מלקוחותיו בחו"ל.

אברהם בן חמו: אני רוצה לחמם את הילדים שלי בחורף, על מה אתה מדבר?

יונתן בשיא: אני רוצה להגיד שבסך הכל הסיטואציה של השלמת התוכנית – אני חוזר לנקודה הראשונה, של מי יגור איפה, היא בעיניי מרכיב מאד חשוב בהחלטה היכן ישקיעו.

יונתן בשיא: אתן לדוגמה את עצמונה.

יונתן בשיא: החקלאים של עצמונה התחלקו לשני חלקים: חלק אחד רוצה ללכת מזרחה, והחלק האחר – רוצה ללכת דרומה.

יונתן בשיא: לאלה שרוצים לעבור דרומה כבר העברנו בממשלה הקצאה של תקציב להכשרת 600 דונם.

יונתן בשיא: הולכים לבצע אותם בימים הבאים, ממש, על מנת שהם יוכלו לעשות את החממות שלהם מחדש.

יונתן בשיא: אגב, אני רוצה לומר לך – אם אתה רוצה לראות אנשים עם שמחת חיים, שמחת יצירה ורצון להסתכל קדימה - - -

צבי הנדל: לך לחוות שקמים.

יונתן בשיא: לך ל - - .

יונתן בשיא: יש שם אנשים שאני מלא הערצה אליהם.

קריאות: - -

אמנון כהן: בדיון הקודם קיימנו, בכוונה, דיון על נושא השיכון – כי אני בטוח שצריך קודם קורת גג, שאדם יידע איפה הוא חי באופן זמני, ולא פחות חשוב, ויותר חשוב – איפה הוא יחיה עוד שנה-שנתיים, כי מכל זה משתמע איפה הוא יעבוד, איפה הילדים שלו ילמדו, איפה הוא יקים את העבודה והפרנסה.

אמנון כהן: לכן הדיון הקודם היה, וחבל שלא היית, אבל ייצג אותך נאמנה וקיבל את כל הריקושטים - -.

אמנון כהן: מדינת ישראל הסמיכה את מנהלת סל"ע.

אמנון כהן: לא נערכתם מספיק טוב, גם בנושא הדיור, גם בנושא החקלאי, גם בנושא התעסוקה.

אמנון כהן: לא היתה פה ראיה מערכתית, ולא צפיתם – אולי חשבתם שההתנתקות לא תהיה.

אמנון כהן: אולי חשבתם, אבל כשאנחנו רואים מה יהיה יום למחרת – הכל קרס.

אמנון כהן: הנחישות היתה בפינוי, כולם התגייסו והיתה עבודה נפלאה, אבל ביישום, לתת פתרונות – אין שום נחישות.

אמנון כהן: אני אגיד שגם התקשורת נרדמה בשמירה.

אמנון כהן: גם עכשיו.

אמנון כהן: הם לא מלווים את המשפחות, לא מעלים את הבעיות.

אמנון כהן: כשמעלים את הבעיות, אז כולם נכנסים לעבודה.

אמנון כהן: אני חושב שהתקשורת נרדמה בשמירה, וגם היום היא ישנה.

אמנון כהן: לכן, אנחנו, חברי הכנסת, חייבים להירתם, ואני מבקש מכם: תטרידו אותנו כל הזמן.

אמנון כהן: ועדת הכלכלה לא תעזוב, גם את נושאי הדיור, נושא תעסוקה, נושא חקלאות – אנחנו נלווה כל הזמן ונראה איפה הדברים באים לפתרונם.

אמנון כהן: אנחנו הצענו את עצמנו, שהיכן שיש לך קושי לפתור בעיה, ניכנס באמצע, להיות מתווך.

אמנון כהן: אם יש לך בעיות בחקיקה – השר נמצא פה כרגע, אנחנו דיברנו.

אמנון כהן: ולכן, היועץ המשפטי לממשלה מסתמך על דברים בחקיקה.

אמנון כהן: הוא חייב להתעקש על החקיקה.

אמנון כהן: אז אתם, הגוף הייעודי, המשרד הייעודי ושר החקלאות – אם זה לא משתלב יחד, במציאות, בשטח, זה משהו אחר לגמרי?

אמנון כהן: – בואו נשנה.

אמנון כהן: תגיד מה השר, באמצעות התקנות שהוא יכול להתקין – הוא יתקין.

אמנון כהן: מה שצריך לקבוע בחקיקה- נעשה בחקיקה.

אמנון כהן: אבל אלה הכלים שאנחנו צריכים לתת לכם לפתור את הבעיה אתמול.

אמנון כהן: לא עוד שנה, לא עוד חודש או שלושה.

אמנון כהן: על זה אנחנו מדברים כרגע.

יונתן בשיא: עוד נקודה חשוב ה- הממשלה הקצתה 20 מיליון שקל בלי קשר בכלל לחוק פינוי-פיצוי, בשביל שיהיה למשרד החקלאות ולמנהלת סל"ע תקציב לצורך פיתוח התשתיות החקלאיות.

יונתן בשיא: אנחנו השקענו כמעט את כל הסכום כבר.

יונתן בשיא: יש לנו בשטח שיוסי ישי הזכיר, בזיקים – עשינו שם חיבורי מים, שבילים, גידור.

יונתן בשיא: הכל מוכן בריבועים של 40 דונם, על מנת שחקלאים ייכנסו לשם.

יונתן בשיא: אנחנו עכשיו נכנסים להשקעה נוספת במושב מבקיעים, אותו הדבר, מה שיוסי ישי הזכיר.

יונתן בשיא: בחלקת הגרניום ביצענו השקעה בהיקף מאד גדול, גידור מסביב, מערכות מים.

יונתן בשיא: לא הכל גמרנו, אבל אני חושב שבסך הכל הממשלה השקיעה סכומי כסף רבים בעניין הזה.

יונתן בשיא: אני לא רוצה לתאר את המצב כמצב קל, אבל בסך הכל אנחנו עובדים על העניין הזה חזק מאד.

אמנון כהן: אבל לא ענית, ויוסי ישי אמר שזה התחום שלך, על הנושא של חיי היום יום.

אמנון כהן: לא ענית על זה שדיברתי בהתחלה שכאשר הייתי בסיור פגשתי אנשים שמגיעים להם בתים או מקדמה של 50 אלף שקל, כדי שהם יסתדרו, שהם חתמו והגישו בקשה, ולא קיבלו את הכסף.

אמנון כהן: אולי בגלל זה הם נמצאים במצב שאין להם מה לתת לילדים.

אמנון כהן: אין להם זכאות לדמי אבטלה, באף מקום הם לא מקבלים כסף.

אמנון כהן: משכנתא הם משלמים, שכר לימוד של ילדיהם בבתי ספר חדשים הם משלמים, כי לא פוטרים אותם מאגרות.

אמנון כהן: לכן תגיד: איך הם חיים?

דוד טל: במבחן התוצאה- הניתוח הצליח והחולה מת.

דוד טל: אתם אומרים שהממשלה השקיעה.

דוד טל: מצדי הממשלה יכולה להשקיע סכומים אדירים, והיא תתקע את זה סתם באדמה בסוף העולם – זה בשבילי כלום.

דוד טל: זאת אומרת, השאלה היא: מה הפקתם מזה?

דוד טל: האם התוצאה של ההשקעה הזו נשאה פרי?

דוד טל: מה שאני שומע פה לא עולה בקנה אחד עם מה שאדוני מדבר.

יונתן בשיא: חבר הכנסת טל, אם תעשה סיור גם אתנו, לא רק עם המתיישבים, ונראה לך את הדברים, כדי שתקבל קצת אינפורמציה מה הממשלה עושה, לפחות תהיה לך תמונה קצת יותר מאוזנת.

יונתן בשיא: משרד החקלאות משקיע המון כסף, אנשים, אנרגיה, ידע – כדי לנסות לתת לאנשים האלה פתרונות.

דוד טל: אני לא רואה בעיה עם משרד החקלאות, אולי יש בעיות אובייקטיביות, אבל - -

אמנון כהן: תן לי תשובה על נושא המקדמות, על נושא היום יום, שאנשים בינתיים יוכלו בינתיים לחיות, אנשים שהתפרנסו בכבוד 40 שנה, הוצאנו אותם משם ואין להם מה לתת לילדים.

אמנון כהן: עדיין אין לי את התשובה.

יונתן בשיא: אין לי פה את הנתונים כמה אנשים - -

אמנון כהן: לא צריך נתונים על כמה.

אמנון כהן: איך הפרוצדורה עובדת?

צבי הנדל: מחייבים לחתום.

אמנון כהן: חתמו.

אמנון כהן: הייתי במקום, אנשים אמרו – חתמתי, העברתי, ולא קיבלתי מקדמה.

אמנון כהן: על זה אני מדבר.

יונתן בשיא: אין לי כאן את הנתונים כמה מהאנשים קיבלו מקדמה של 50, כמה של 200, וכמה עכשיו מקבלים של 200 ו- 80 אלף שקל.

יונתן בשיא: אנחנו, בהתחלה, נתנו צ'ק של 50 אלף שקל ממש מעכשיו לעכשיו.

יונתן בשיא: הבאנו ועדת זכאות - -

איוב קרא: זה לא מה שאנחנו שומעים

צבי הנדל: יש כאלה שקיבלו, אבל הרוב- לא.

יונתן בשיא: יש כרגע עיכוב בחשבות של הטכניקה של שחרור הכסף של המקדמה של ה- 50 אלף שקל, שנובעת מתוך כך שהם טוענים שעד שלא תהיה אינפורמציה לגבי מי יצא בזמן ומי לא – הם לא יכולים לשחרר את הכסף.

יונתן בשיא: אני מקווה מאד שהדבר הזה ייפתר במהלך השבוע הקרוב.

יונתן בשיא: אנחנו עושים מאמץ מאד גדול בעניין, על מנת שהחשבות תמשיך הלאה לתת - -

אמנון כהן: אבל מה זה קשור?

אמנון כהן: האדם כבר בחוץ כבר.

אמנון כהן: הוא צריך לחיות, צריך להתחיל לסדר את הבית.

אמנון כהן: אנחנו חודשיים אחרי ההתנתקות.

אמנון כהן: אדוני השר, זו שערוריה.

דוד טל: פעם זה היועץ המשפטי, פעם זה החשבות, פעם - משרד החקלאות.

ישראל כץ: עוד לא דיברתי, אבל צריך להיות ברור דבר אחד: המנהלת לא כפופה למשרד החקלאות.

אמנון כהן: אני מבין, אבל אתה, בממשלה, יכול להעלות דברים.

ישראל כץ: כממשלה זה נכון.

אמנון כהן: אתה שר בממשלת ישראל.

אמנון כהן: יש לך קשיים לשחרר את הכסף?

אמנון כהן: אני יכול להתערב, עם שר האוצר?

אמנון כהן: האם ראש המנהלת צריך סיוע מול האוצר?

יונתן בשיא: אני אומר עוד פעם – אני לא צריך סיוע.

יונתן בשיא: אני מציג כרגע את המצב.

יונתן בשיא: אני אומר שוב: כל מי שפנה בזמן הפינוי – קיבל.

יונתן בשיא: כרגע, לאלה שפנו - -

אברהם בן חמו: הכסף הזה כבר נגמר, אדוני.

אמנון כהן: מתי זה ייפתר?

יונתן בשיא: אני מאד מקווה שבשבוע הקרוב.

צבי הנדל: הוא לא יכול לצאת נגד הממשלה.

צבי הנדל: מה שהוא אמר – שמי שלא חתם שהוא יצא מרצון, עד תאריך מסוים, לא יקבל כסף.

צבי הנדל: זה הכל.

צבי הנדל: אז אתה צריך להתערב, אצל שר האוצר.

צבי הנדל: עם כל הכבוד.

אליעזר כהן: אדוני השר.

אליעזר כהן: הישיבה פה, באולם הזה, עם כל המנכ"לים, עם ראש הממשלה – בישיבה המשותפת של ועדת החוקה וועדת הכלכלה, ראש הממשלה עם כל המנכ"לים ישבו בחדר הזה ואמרו את המשפט הבא: החקלאים יקבלו פיצוי על אובדן עונה.

אליעזר כהן: זה היה לפני 4 או 3 וחצי חודשים.

אליעזר כהן: מה קורה עם זה?

יונתן בשיא: אני השבתי, ואני מוכן לחזור: הממשלה החליטה להעמיד לחקלאים הלוואה בגין אובדן עונה בגובה של 200 אלף שקל.

קריאות: - - זה לא ישים.

יונתן בשיא: זה ישים, זה ישים.

יונתן בשיא: מי שרוצה – יכול לעשות.

קריאות: - -

ישראל כץ: קודם כל, אני מודה על ההזמנה ואני מתנצל שוב על האיחור.

ישראל כץ: אין מי שיכול להגיד לכם, המתיישבים, שאתם לא צודקים, כי אתם צודקים.

ישראל כץ: אתם צודקים כל עוד אין פתרון לבעיות, וכל השאר זה הסברים למה אין פתרון לבעיות, או ניסיון לפתור את הבעיות.

ישראל כץ: כך שהשורה התחתונה היא שכל הבעיות צריכות להיפתר.

ישראל כץ: זה מה שצריך כרגע לעשות.

ישראל כץ: אחרי האמירה הזו אני רוצה לחזור צעד אחורה ולהגיד: על כל דבר שאני אחראי עליו, מעולם אני לא מסיר את האחריות מעל עצמי.

ישראל כץ: אבל אין לי שום עניין להתנדב ולקחת אחריות שהיא לא אחריות שלי.

ישראל כץ: אני מדבר כרגע כשר החקלאות, כשר בממשלה – כולנו אחראים.

ישראל כץ: גם הכנסת וגם הממשלה אחראים על התהליך הכואב הזה שהיה, מבחינה ציבורית, וגם מבחינה פוליטית, ומכל הבחינות האחרות.

ישראל כץ: הכנסת- שחוקקה את חוק פינוי-פיצוי, הממשלה שקיבלה את ההחלטות.

ישראל כץ: , ולא חשוב שהצבעתי נגד ההחלטות והייתי נגד התהליך מבחינה מדינית.

ישראל כץ: אני התרעתי נגד ההיבטים המדיניים של התהליך הזה של הפינוי החד צדדי של היישובים, אבל – כשהתקבלו ההכרעות אני כיבדתי אותן.

ישראל כץ: הדבר היותר חמור בעיניי, וזה קשור למה שקורה עכשיו – שכשר חקלאות, כאשר הגעתי לגוש קטיף, וסיירתי, בליווי חלק מהנוכחים כאן, והגעתי למסקנה חד משמעית שאי אפשר, בלוח הזמנים שדובר בו, להכין את האלטרנטיבות החקלאיות במקום אחר.

ישראל כץ: זו היתה הנקודה.

ישראל כץ: לכן, אני הראשון שיצאתי ואמרתי, עוד לפני שחברי כנסת אחרי זה יזמו פניות - חייבים, בלי קשר לוויכוח המדיני, לדחות את ביצוע הנסיגה, על מנת לאפשר מציאת פתרונות ואלטרנטיבות.

ישראל כץ: כנתון, אי אפשר היה לעשות את זה בלוח הזמנים.

ישראל כץ: מה שרואים כאן זה חלק מהתוצאה של לוח הזמנים.

ישראל כץ: יש גם בעיות אחרות.

ישראל כץ: יש בעיות ביורוקרטיות.

ישראל כץ: החוק, אולי לא מספיק.

ישראל כץ: הפרשנות על החוק לא מספיקה.

ישראל כץ: אני, כשר בממשלה, נאבקתי בממשלה לתת את מקסימום התנאים לחקלאים, בנסיבות הכואבות שכבר היו – כולל הבטחה, והיה כאן ויכוח קשה מול שרים ממפלגה אחרת, אם ייקחו את האדמות – שכל אחד יקבל באותו אזור שהוא עובר אליו, את גודל הנחלה שקיים באותו אזור – 80 דונם, ושזה לא יהיה על חשבון מח"ע.

ישראל כץ: מח"ע לחוד.

ישראל כץ: וחוץ מזה, כל בעל נחלה, בין אם הוא מעבד אותה ובין אם לא – יהיה זכאי לגודל הנחלה באזור שאליו הוא עובר, בין אם זה בנגב – אז זה 80 דונם, ובין אם באזור אחר – אז זה 30 או 40 דונם.

ישראל כץ: אלה הן החלטות שהממשלה, בלחץ שלי, אחרי ויכוח קשה – קיבלה.

ישראל כץ: לאחר מכן, היועץ המשפטי, לפי שיקול דעתו, לפי הבנתו את החוק – צמצם את ההחלטות האלה.

ישראל כץ: מתוך שלושה סעיפים – סעיף אחד בוטל, זה היה סעיף ב.

ישראל כץ: זה הסעיף שאומר לתת לכל אחד שיש לו נחלה, מאחר ומפנים באופן כפוי, זכות לקבל בלי קשר למקום מגוריו.

ישראל כץ: זה היה חידוש, והיה לי ויכוח עם השר שמחון על אסכולת ההתיישבות, שהוא התנגד לתת לא ליד הבית.

ישראל כץ: אמרנו- כאן, היום, אלה התנאים ואלה הנסיבות, זה דבר מקובל בחקלאות של היום – יקבלו גם לא ליד הבית.

ישראל כץ: יגורו בניצן, יגורו איפה שרוצים, יקבלו את החלקה ואת הנחלה.

ישראל כץ: התחיל איתור.

ישראל כץ: משרד החקלאות איתר קרקעות.

ישראל כץ: התחילה התנגדות בהתיישבות כזו או אחרת, והכרענו נגדם.

ישראל כץ: בסופו של דבר, היועץ ביטל את הסעיף הזה, צמצם סעיף אחר.

ישראל כץ: עכשיו יש כאן מצב שעל מנת לפתור ולהגיע למלוא התמונה הצודקת, שכל אחד יקבל את הנחלה שהיתה לו, כל אחד – יתאפשר לו לשחזר את מה שהיה לו, בלי שיצטרך להוסיף כסף, מבחינת חממות ותנאים, שהיום זה קרוב לזה, אבל זה לא מלא, כי באמת יוסי ישי וחבריו עשו את מקסימום המאמץ לאלתר, עשו את כל הדברים כדי לנסות להגיע ל- 100 אחוז.

ישראל כץ: איך אמרו כאן חלק מהאנשים, כאשר ישבתי אתם?

ישראל כץ: אמרו - אנחנו לא רוצים כסף, בהקשר הזה, אנחנו רוצים שאת מה שהיה לנו אז, בחקלאות - תבנו לנו במקום אחר.

ישראל כץ: תקימו לנו את החממות, תעשו את התשתית.

ישראל כץ: ואז זה היה עולה למדינה יותר, כי מה שהם קיבלו זה פחות מהדבר הזה.

ישראל כץ: יוסי ישי עשה את כל המאמצים שבעולם.

ישראל כץ: הוא היגיע ל- 90 אחוז, או משהו קרוב לזה.

ישראל כץ: עכשיו, כדי לשחזר את מה שצודק ומה שהיה –צריך אל"ף, לעשות פעילות מסוימת.

ישראל כץ: דבר שני – לקבל החלטות, גימ"ל – לשנות חקיקה.

אליעזר כהן: מה עם אובדן עונה?

ישראל כץ: רק שניה.

ישראל כץ: אובדן העונה, בעקבות מה שאמרתי - שאי אפשר בלוח הזמנים הזה, ואנשים כאן יפסידו לפחות עונה אחת, והמדינה חייבת לפצות, והעליתי את הדברים האלה - -

אליעזר כהן: לזרז אפשר?

ישראל כץ: יש נושא של קבלת החלטות, של פעילות.

ישראל כץ: אני רוצה להדגיש דבר אחרון שאמרתי אותו בזמן אמת, בנקודה הזו.

ישראל כץ: יושב כאן יונתן בשיא, והוא ראש המנהלת.

ישראל כץ: אני אתייחס למושג "מנהלת" ולא בהיבט האישי.

ישראל כץ: אמרתי בדיון שהיה אצל ראש הממשלה: מי שאחראי ומי שיש לו את הסמכויות הוא זה שאחראי.

ישראל כץ: הסמכויות כולן בידי המנהלת.

ישראל כץ: כל הסמכויות היו בידי המנהלת.

ישראל כץ: היא זו שעמדה בקשר עם המתיישבים.

ישראל כץ: היא זו שקבעה מה יקבלו ואיך יקבלו.

ישראל כץ: למשרד החקלאות לא היתה שום סמכות לקבוע בדברים האלה.

ישראל כץ: ואני אמרתי מה שאמרתי גם כאן.

ישראל כץ: אמרתי – אני אומר את זה מראש, כדי שלא יגידו אחר כך: לכו למשרד החקלאות, על דברים שהוא לא יכול לסייע בהם.

ישראל כץ: אמרתי שהמנהלת אחראית.

ישראל כץ: מי שיש לו את הסמכות הוא זה שאחראי.

ישראל כץ: אז ליווה את זה מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

ישראל כץ: מי שהיתה לו הסמכות – הוא האחראי.

ישראל כץ: למשרד החקלאות לא היה שום say בעניין.

ישראל כץ: יוסי ישי, עקב ניסיונו ויכולתו, נתן עצות, היה מעורב, ליווה את המתיישבים, ניסה לסייע.

ישראל כץ: זה לא רק לגבי משרד החקלאות.

ישראל כץ: זה גם לגבי משרדים אחרים: לא היתה להם שום סמכות לקבוע את הדברים האלה.

ישראל כץ: אני אומר שמראש אמרתי שהכי חשוב זה למצוא פתרונות לאנשים.

ישראל כץ: אחרי זה אני אומר:

ישראל כץ: בואו נראה את התמונה כמו שהיא היתה, ולוח הזמנים, שסירבו לדחות אותו.

ישראל כץ: בהתחלה ניסיתי בממשלה, ואחרי זה בכנסת.

ישראל כץ: כבר היתה עמדת ממשלה נגד.

ישראל כץ: בלי שום קשר לוויכוח המדיני, אמרתי: תדחו את הפינוי.

ישראל כץ: אפילו אם היו דוחים בכמה חודשים, היתה אפשרות הרבה יותר טובה להתארגן, למנוע חלק מאיבוד העונה, לאפשר התארגנות בדברים אחרים.

ישראל כץ: כך שהיום, אם אתם שואלים אותי, המדינה חייבת לפצות את המתיישבים על איבוד העונה.

ישראל כץ: הפתרון הזה, של הלוואה- אינו מספק, ואני גם לא יודע אם הוא עובד.

ישראל כץ: בטח לא בתנאים האלה.

ישראל כץ: היא חייבת לפצות על איבוד העונה, לאפשר להם להיערך כך שכל אחד לא יוציא מכיסו כדי לקבל את הדבר.

ישראל כץ: הנושא הזה של 3,000 דולר ו- 1,500 דולר זה כבר מלחמת חפירות שניהלו כאן, כדי לנסות למצוא איזשהו פתרון.

אמנון כהן: לא הבנתי אם אתה יוזם שינוי חקיקה.

ישראל כץ: חקיקה עושים בכנסת אני מוכן לבוא - -

אמנון כהן: אבל אתה, כשר בממשלה.

ישראל כץ: אני אעלה את זה בממשלה.

ישראל כץ: לכן גם קבעתי ישיבה אחרי זה.

ישראל כץ: פנה אלי חבר הכנסת אורי אריאל.

אמנון כהן: תיקוני חקיקה בחוק הקיים.

ישראל כץ: אני אעלה לממשלה הצעות בנושא.

ישראל כץ: אני מציע שאתם, בכנסת, בוועדה כזו או אחרת – תיזמו, במקביל, חקיקה על מנת לתקן את העיוותים שנוצרו.

ישראל כץ: עיוות בעיניי זה שמישהו יש לו פחות ממה שהיה לו.

ישראל כץ: אני כבר לא מדבר על הפיצוי האחר שהוא צריך לקבל, על השנים ועל הדברים האחרים.

צבי הנדל: חקיקה שתוביל הוועדה תהיה הרבה יותר מהירה מחקיקה ממשלתית, כי הוא לא יכול, בממשלתית, להוציא, עד שהיועץ המשפטי לא נותן חתימה.

ישראל כץ: הוועדה חייבת, במספר סוגיות - -

אמנון כהן: טיוטה – אפשר יהיה לקבל?

ישראל כץ: כן.

ישראל כץ: אני מבקש מיוסי ישי בעניין הזה לסייע – להכין את מלוא החומר של איך מגיעים ל- 100 אחוז.

ישראל כץ: יכול להיות שיש שרים בממשלה באותה דעה, אבל אם אין את התהליך - - אני לא מאשים את היועץ המשפטי.

ישראל כץ: הוא מפרש לפי החוק הקיים.

ישראל כץ: לכן אני אומר: נניח שכל הכוונות היו טובות, כרגע רואים את הליקויים, וזה דר טבעי.

ישראל כץ: בלוח הזמנים הזה הדברים היו ברורים מראש.

ישראל כץ: מי שעמד על לוח הזמנים גזר גם את הדברים שנובעים מלוח זמנים בלתי אפשרי.

ישראל כץ: אי אפשר להגיד – אני סיימתי את חלקי.

ישראל כץ: אני התרעתי מראש על כך.

ישראל כץ: אני חייב להגיד, ואני שמח שיוסי ישי ואנשי המשרד קיבלו מחמאות, כי אני חייב להגיד לכם: מגיעות להם המחמאות.

ישראל כץ: לא שזו נחמה.

ישראל כץ: זה לא מביא אוכל הביתה.

ישראל כץ: אבל מגיעות המחמאות, אל"ף כי הם מחויבים לנושא.

ישראל כץ: הם מכירים בחשיבות ההתיישבות, בחשיבות הדברים.

ישראל כץ: הם מנסים וניסו לעשות כל הזמן כמיטב יכולתם.

ישראל כץ: מאחר ויוסי ישי הוא לא פוליטיקאי הוא גם מתנדב לקחת על עצמו אחריות שהוא לא נושא בה.

ישראל כץ: אז אני מציע למי שנושא באחריות שיבוא לכאן, לוועדה, בין אם הוא יושב כאן כרגע ובין אם לא, ויכול להיות שהוא יושב, וייפרט בדיוק על מה הוא היה אחראי ומה מהדברים האלה לא בוצעו.

ישראל כץ: כך היה צריך, אם יורשה לי.

ישראל כץ: זה סדר החשיבות העיקרי של העניין, כי רוב הטענות זה על דברים שלא בוצעו.

ישראל כץ: תמיד אפשר לתקן ולשפר.

ישראל כץ: לכל הערה ניכנס ונתקן במסגרת הכללים הקיימים, ננסה לעשות את המקסימום.

ישראל כץ: אבל יש דברים שצריך, אולי, לשנות בהם חלק מהכללים.

ישראל כץ: כאשר אני שומע את הנושא הזה, שיש בעיות בחשבות – עם כל הכבוד, זה דבר שהוא בלתי אפשרי.

ישראל כץ: אין דבר כזה שבגלל בעיות בחשבות אנשים לא יקבלו את מה שמגיע להם.

ישראל כץ: שיהיה דיון אצל ראש הממשלה הלילה, בנושא הזה.

ישראל כץ: אי אפשר מצד אחד, בביצוע, לקבל החלטות יום ולילה, כי זה חשוב, מדינית, ואחר כך – להשאיר את זה.

ישראל כץ: אני גם אומר יותר מזה: אם המנהלת הזו תהיה כמו המנהלת לחובות המושבים - אז אוי ואבוי לנו.

ישראל כץ: יש מנהלות שקיימות, יש מי שמקיים את עצמם ומי שמטפלים ולא מטופלים.

ישראל כץ: אני לא צריך שתהיה מנהלת עכשיו למשך 20 שנה, שהחקלאים כבר לא יישאר להם שום דבר.

ישראל כץ: צריך לקחת את הבעיות ולפתור, והמנהלת הזו צריכה להתפזר כמה שיותר מהר אחרי שהיא מבצעת את המשימות שלה.

ישראל כץ: אם היא תיכנס לביורוקרטיות ולכל מיני דברים ותשכח במי היא עוסקת, עלול להיות מצב שהתרעתי עליו, אמנם בצורה קיצונית – אמרתי שהמפונים עלולים בסוף להיות במצב שנמצאים בו פליטי צד"ל.

ישראל כץ: שכולם הבטיחו, ולאחר מכן הם נשארו לבד עם הבעיות שלהם.

אליעזר כהן: אדוני, יושב ראש הוועדה.

אליעזר כהן: הוועדה צריכה לקיים ישיבה דחופה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

אמנון כהן: המנכ"ל דיבר אתי הבוקר.

אמנון כהן: הוא היה אמור להגיע.

אמנון כהן: הוא אמר שאם שר נמצא פה, ויושב ראש מנהלת סל"ע - -

אליעזר כהן: אבל השר אומר ש- - אחרים צריכים - -

אמנון כהן: אני לא מקבל את מה שהשר אומר, כי אני חושב ששר במדינת ישראל הוא שר.

אמנון כהן: הוא לא רק צריך להאשים גופים אחרים.

אמנון כהן: אתם אישרתם בממשלה.

ישראל כץ: למה שאני אחראי – אני נושא באחריות.

אמנון כהן: אני, כיושב ראש ועדה, כחבר כנסת, לא יכול להסתכל בעיניהם של האזרח הזה שבמשך 50 שנה היה חקלאי בכבוד, ועכשיו אין לו מה לאכול, ואנחנו מחפשים את האשמים.

אמנון כהן: אנחנו צריכים למצוא פתרונות.

אמנון כהן: לא באנו פה לנגח.

אמנון כהן: המטרה של הוועדה כאן היא לעזור, למצוא פתרונות.

אמנון כהן: אני הצעתי את ועדת הכלכלה כאן במלוא כובד המשקל, שאנחנו מוכנים לעזור.

אמנון כהן: אני חושב שיש בעיה אמיתית בחקיקה הקיימת.

אמנון כהן: לכן אתה, בסמכותך, בתקנות כאלה או אחרות – יכול לתקן משהו.

ישראל כץ: זה לא בסמכותי.

אמנון כהן: מה שבסמכותך – אתה צריך לתקן.

ישראל כץ: אדוני היושב ראש.

ישראל כץ: זה לא בסמכותי, ולא צריך להיות בסמכותי.

אמנון כהן: אני הצעתי מראש ואמרתי שאנחנו עומדים לעזר.

אמנון כהן: אמרתי גם ליונתן בשיא שאם יש לו בעיה חקיקתית, או אם כבלו את ידיו- אנחנו מוכנים לעזור.

אמנון כהן: אבל לא יכול להיות שנשב כאן ונצביע שפה החשב הוא הבעיה.

אמנון כהן: די להאשים את כל העולם.

אמנון כהן: אנחנו צריכים למצוא פה את הפתרון.

אמנון כהן: אני עומד פה לרשותכם, האנשים הנכבדים.

אמנון כהן: אני מבקש מהמנכ"ל להעביר אלי את החקיקה שאתם רוצים לקדם בממשלה.

אמנון כהן: אנחנו, כחברי כנסת, נקדם.

אמנון כהן: אני מבקש שאת החקיקה הזו אתם, כנציגים – תבחנו, ותראו אם יש לכם הערות.

אמנון כהן: שהחקיקה תהיה מושלמת.

אמנון כהן: שלא נעשה חקיקה ויהיו דברים והערות שלא לקחנו בחשבון.

אמנון כהן: שהכל יהיה מושלם.

אמנון כהן: אנחנו ניזום, ואני גם מתחייב לקיים דיון המשך לדיון הזה, וגם דיונים בנושא השיכון ונושא התעסוקה – כל מה שקשור לנושא ההתנתקות.

אמנון כהן: אני גם מקבל את הבקשה של חבר הכנסת קרא שאמר שאנחנו צריכים לצאת לסיור בשטח, במקום.

אמנון כהן: אנחנו נתאם את זה.

אמנון כהן: חלק יהיה יזום על ידי המנהלת, וחלק – שאתם תיזמו.

אמנון כהן: אנחנו נראה את הטוב מול הלא טוב.

אליעזר כהן: אני מבקש לדבר עם - -

אמנון כהן: אני מבקש שלא תפריע באמצע.

אמנון כהן: עוד חודש יהיה דיון ועד אז נעשה גם סיורים.

אמנון כהן: אני עומד לרשותך, יונתן בשיא.

אמנון כהן: תיעזר בנו, בוועדה.

אמנון כהן: אתה לא צריך לקבל על עצמך את כל הדברים הקשים.

אמנון כהן: אנחנו נבחרי ציבור, אנחנו מוכנים לעזור, ותיעזר בנו, אבל לא יכול להיות שתגיד שהחשבות מעכבת.

אמנון כהן: אם צריך עזרה, תרים אלי טלפון, אני אעזור.

אמנון כהן: אם אילן כהן, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, לא יכול לעזור, אם יש בעיה, אם יש ויכוחים ביניהם – אנחנו, נבחרי הציבור,פה.

אמנון כהן: אם צריך לדבר עם שר האוצר, או עם ראש הממשלה – נדבר אתם.

אמנון כהן: צריך לעשות דיון נוסף, בהשתתפות ראש הממשלה ומנכ"לו, וכל הגורמים הרלבנטיים?

אמנון כהן: נעשה דיון.

אמנון כהן: המטרה שלנו היא לקדם את הנושא הזה וכמה שיותר מהר למצוא פתרונות – הן של קורת גג וגם של פתרונות תעסוקה.

ישראל כץ: שלא יהיה ספק - אני, כשר, נושא באחריות מלאה להחלטות הממשלה.

ישראל כץ: לא ניתן אחרת.

ישראל כץ: אני רק אומר כאן את מה שאמרתי עוד קודם – שבלוח זמנים כזה, כמו שעמדו עליו – לא ניתן היה למצוא פתרונות.

אמנון כהן: אבל יש היום מציאות .

אמנון כהן: מה עושים ביום ראשון בממשלה?

אמנון כהן: תגיד לי מה תעשה ביום ראשון בישיבת הממשלה.

אמנון כהן: איזה הצעה אתה תביא?

אמנון כהן: שנוכל להיות רגועים.

ישראל כץ: אני הדגשתי וגם קבעתי דיון המשך עם האנשים עצמם.

ישראל כץ: יש לנו עכשיו ישיבה.

ישראל כץ: אנשי המשרד וכולם – מלווים, ומנסים למצוא את מקסימום הפתרונות במסגרת הכללים הקיימים.

ישראל כץ: הדגשתי שבחלק מהדברים יש גם צורך בשינוי חקיקה.

ישראל כץ: בחלק מהדברים אני אנסה, בכל מקרה, גם להיאבק בממשלה.

ישראל כץ: תמיד אני נושא באחריות, אבל דבר אחד שיהיה ברור: מי שנושא באחריות והיתה לו הסמכות, כדאי שהגורמים האלה הם גם יהיו אלה שיבואו לכאן וידווחו, ולא לדבר עם אלה שאין להם את הסמכות.

אמנון כהן: בסדר.

אמנון כהן: אני מתחייב שבדיון הבא האנשים האלה יהיו כאן, אתנו.

אמנון כהן: צבי הנדל: מלבד איש אחד: אריק שרון, זה הכל.

אמנון כהן: יש מנכ"לים.

אמנון כהן: המנכ"ל.

אמנון כהן: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.