ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 506, 2005-10-31 09:30

אמנון כהן: בוקר טוב, מושב טוב, שנה טובה, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אמנון כהן: בדיון הקודם אישרנו מספר סעיפים בחוק, ובסוף הדיון סיכמנו שלקראת הדיון של היום נקבל נתונים שעלו בעקבות הצעת החוק, וקיבלנו חלק מהתשובות, את רובן.

אמנון כהן: כדי לקדם את החקיקה ולא להתעכב על הסעיפים שהעלינו שהם בעייתיים ולהביא תשובות לגביהם, זה הסעיפים בנוגע לביטול רישום, דמי רישום, דמי טיפול, רשות תמרור, עירבון, רכב שיוך בצה"ל, ואת התשובות האלה ביקשנו להביא.

לאה ורון: ממשרד הביטחון נמסר כי נציגי הצבא לא יגיעו לדיון כי הם הגיעו להסכמות עם נתיבי חברת אילון.

לאה ורון: אני מציעה שהחברה תבהיר מהן ההסכמות.

אמנון כהן: באותו דיון צה"ל העלה טענות בנוגע לשיוך רכבים בצה"ל, שם הם עובדים מקצין לקצין ומאדם לאדם.

אילן ליבוביץ: לגבי ההערה של מנהלת הוועדה, זה שמגיעים לסיכום, הסיכום הזה לא יחייב חברות אחרות שיזכו במכרז.

לאה ורון: נמסר לנציג שהתקשר שהעובדה שהם הגיעו לסיכום לא בהכרח מטילה על חברי הכנסת לקבל אותו.

אמנון כהן: ביקשנו לעשות פגישות קודם לדיון, ואני מברך על כך.

אמנון כהן: היועצת המשפטית, מה אישרנו ומה לא?

אמנון כהן: כך נדע היכן התקדמנו, איפה יש עוד הסתייגויות שלנו, היכן אנו צריכים לקבל תשובות, היכן אין מחלוקת.

אמנון כהן: אנו רוצים שייצא מפה חוק טוב, כדי שלכל הצדדים יהיה נוח וכדי שהציבור ייצא נשכר, שיוכל להשתמש בנתיב, ושיידע בדיוק כמה הוא צריך לשלם, שלא תהיה לו אגרה על אגרה.

אמנון כהן: העלות צריכה להיות ברורה.

אמנון כהן: מכיוון שהנתיב משתנה לפי לחץ בכביש, הבנתי שלפני שהוא נכנס לכביש יש שלט מואר עם העלות.

אמנון כהן: צריך לדעת איך זה יהיה לגבי אחד שיש לו מנוי ואחד מזדמן – כל אחד איך ישלם וכמה.

אתי בנדלר: לא מדובר בחוק חדש אלא בתיקון לחוק נתיבים מהירים לרכב ציבורי, נתיבי אגרה.

אתי בנדלר: במקורו הוא היה הוראת שעה, ומוצע לתקן אותו.

אתי בנדלר: סעיף 1 הוא סעיף של תיקון שם החוק, ואושר.

אתי בנדלר: סעיף 2 זה הגדרות שרלוונטיות לצורך המטריה החדשה שהוועדה עוסקת בה.

אתי בנדלר: הוא אושר כולו למעט ההגדרות שמתייחסות לחיובים הכספיים - דמי טיפול, דמי רישום וההגדרה חיוב.

אתי בנדלר: אלה לא אושרו, כי הוועדה ביקשה לקבל תמונה כוללת של כל סוגי החיובים ולדון בהם כמכלול אחד.

אתי בנדלר: סעיף 3 אושר בתיקון קטן.

אתי בנדלר: סעיף 4 שבו יש סעיפים חדשים בחוק, סעיף 2א אושר, סעיף 2ב המוצע אושר, כנ"ל 2ג, סעיף 2ד שבו אושר גם הוא ללא כל שינויים.

אתי בנדלר: סעיף 5 אושר, סעיף 6 שדן בנושא של חיובים, סעיף 3א החדש אושר באישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: באופן כללי ייאמר שכל החיובים הכספיים שאליהם מתייחסת הצעת החוק, נקבע שיהיו באישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: סעיף 3ב אושר.

אתי בנדלר: סעיף 3ג החדש, (א) שבו אושר, (ב) שבו טרם אושר.

אמנון כהן: סעיף 2ג(2) - כתוב לי שהוא לא סגור.

אתי בנדלר: אם הבנתי נכון, הוועדה אישרה בכפוף לכך שתינתן חוות דעת שאין בעיה בהפעלת סמכות של רשות תמרור מקומית.

אתי בנדלר: אני מבינה שגברת ראובני התייחסה לכך בחוות דעתה.

אתי בנדלר: אני חושבת שהוועדה אישרה את זה בכפוף לחוות הדעת.

אתי בנדלר: סעיף 3ג בעמוד 876, סעיף (ב) שבו טרם אושר כי ביקשת דיון נוסף שבו יודיעו כיצד ייטלו עירבון מהמדינה.

אתי בנדלר: סעיף 3ד אושר.

אתי בנדלר: עד כאן הגיעה הוועדה.

אמנון כהן: מה חוות הדעת שלך?

חוה ראובני: בעניין הצבת התמרורים; נתיב מהיר הוא חלק מדרך בין עירונית, ולפיכך רשות התמרור המקומית הרלוונטית היא לא רשות מקומית אלא מע"צ.

דוד טל: אם זה בין עירוני, ודאי שלא שייך לשום רשות מקומית.

חוה ראובני: בדרכים בין עירוניות באופן כללי, רשות התמרור המקומית היא מע"צ.

חוה ראובני: היותה רשות תמרור נובעת מאצילת סמכויות, שזה נמוך מחקיקה ראשית, לכן הוראת החוק הזה תגבר על אצילת הסמכויות.

חוה ראובני: גם אם ברמה הפרקטית לא רוצים להיכנס לוויכוחים פורמליסטיים, עדיין יש רשות התמרור המרכזית, שבסמכותה להכריע.

חוה ראובני: רשות תמרור מקומית לעולם כפופה לרשות התמרור המרכזית.

אמנון כהן: הבעיה תהיה מי ישלם על התמרור.

חוה ראובני: לדעתי, בעל הזיכיון.

חוה ראובני: סמכותו, לדעתי, גוברת.

אתי בנדלר: ככל שמדובר בפסקה אחת שאתם אומרים שלבעל הזיכיון תהיה סמכות של רשות תמרור מקומית, מדרג הסמכויות בין רשות תמרור מקומיות לבין רשות תמרור מרכזית ברורה ומוגדרת בפקודת התעבורה ובתקנות.

אתי בנדלר: באשר לפסקה 2 המדברת על סמכויות להצבה, להפעלה ולהחזקה של מתקנים, האם מדובר רק על זה?

אתי בנדלר: אם כן, אין לי בעיה.

אתי בנדלר: אם מדובר במתקנים במגוון רחב יותר, עלולה להיות טענה שכאן יש הוראה מיוחדת שגוברת על ההוראה של הסמכויות שבפקודת התעבורה.

אתי בנדלר: האם פסקה 2 מתייחסת רק למתקנים לזיהוי החייב, לגביית האגרה?

חוה ראובני: כן.

אתי בנדלר: אם כך, אפשר לחיות עם זה ולהסתפק בהגדרות.

אמנון כהן: סעיף 3ג.

חוה ראובני: הטענה של צה"ל בבסיסה היתה שהיציבות הפיננסית שלו אינה נתונה בספק ולכן לא צריך לדרוש ממנו את הבטוחות, אבל אנו חושבים שכיוון שהחוק חל על המדינה, ואנו לא חושבים שבעל הזיכיון צריך להיכנס לבחינת היציבות העסקית, אני בטוחה שיש במדינה עוד הרבה גופים שהיציבות העסקית שלהם אינה נתונה בספק, אך אנו חושבים שהמדינה וצה"ל ואותם גופים - כולם יצטרכו לתת רכבי שיוך, כי לא מתפקידו של זיכיון לבחון את היציבות הפיננסית.

חוה ראובני: בטוחות הן סטנדרטיות לכולם – למדינה, לצה"ל, לגופים עסקיים כאלה ואחרים.

דוד טל: רשות כמו הרשות המחוקקת תהיה לעד, כנראה.

דוד טל: כלומר אני מבחין בין חברות עסקיות לבין גופים שיהיו תמיד.

חוה ראובני: החוק חל על המדינה, המדינה כאן לא פועלת כשלטון אלא כלקוח פרטי.

ניצן יוצר: הסברנו לצה"ל את הדברים, אחרי שהם נפגשו אתנו הם הבינו את מטרת החוק, הם הבינו שרכב השיוך נותן להם אופציה נוספת על מה שהיה להם קודם, הם יצאו מרוצים.

דוד טל: איזה אופציה נוספת?

ניצן יוצר: בחוק הקודם הרכב ששימש כבטוחה לתשלום היה בהכרח הרכב שנסע.

ניצן יוצר: החוק הזה מאפשר לקחת גם רכב אחר.

ניצן יוצר: זה נוצר בין השאר כדי לטפל בבעיה של אנשים שנוהגים ברכבי מעביד.

ניצן יוצר: יש מעבידים שלא מוכנים שהרכב ייהפך להיות בטוחה.

ניצן יוצר: לכן אתה יכול לנסוע ברכב המעביד ולתת את רכבך הפרטי כבטוחה, וזה אופציה נוספת.

אמנון כהן: כלומר אם למישהו יש רכב פרטי שהוא גם קצין בצה"ל, אז מה?

ניצן יוצר: אז הוא יכול לבחור לעשות מה שהוא רוצה.

ניצן יוצר: אם הצבא יאפשר לו והוא ירצה בזה, לתת את הרכב הצבאי כבטוחה, מה טוב.

ניצן יוצר: אם לא, הוא יוכל לתת גם את הרכב הפרטי שלו כבטוחה.

ניצן יוצר: יש פה הבדל בין הסדרי החיוב לבטוחה.

ניצן יוצר: הסדרי החיוב - הוא ייתן את מספר חשבון הבנק.

ניצן יוצר: אם החיובים לא יכובדו, יש רכב- -

אמנון כהן: נאמר שארבעה קצינים נוסעים באותו רכב.

אמנון כהן: מתי יידעו מתי אני נסעתי או קצין אחר?

ניצן יוצר: הם יחליטו איך הם רוצים להסתדר עם העניין הזה.

חוה ראובני: הגדרת חייב מדברת על כך שכשיש הסכם, החייב מי שננקב בהסכם, ולא משנה מי השתמש ברכב בעת הנסיעה בנתיב המהיר.

חוה ראובני: אם אין הסכם ואין תשלום מראש, החייב הוא בעל הרכב הרשום.

אמנון כהן: יחידת צה"ל מסוימת, יש לה עשרה רכבים שמחולקים בין חמישים קצינים.

אמנון כהן: איך אפשר לדעת מי נסע?

ניצן יוצר: מפעיל של כביש 6 לא יודע מי ישב ברכב.

ניצן יוצר: גם כשפקח נותן דוח חניה, הפקח לא יודע למי הוא נתן את הדוח.

רם סופר: ההתקשרות לאמצעי החיוב היא פרסונלית.

רם סופר: כלומר הקצין שהחליט שהוא רוצה להגיע דרך הנתיב הזה, הוא זה שייתן את הרכב של אשתו או של אחיו כרכב שיוך.

אמנון כהן: אני מדבר על מי שלא מנוי, מי שהזדמן.

חוה ראובני: בניגוד לכביש 6, הרעיון הוא שפה לא אמור להיות משתמש מזדמן שלא הסדיר את התשלום לפני שהתחיל לנסוע.

חוה ראובני: אם אחד עקף את הבוטקה, הוא לא מנוי, ולא שילם כלום, זה דבר שאסור.

חוה ראובני: לא הגדרנו את זה כעברה, זה הפרה אזרחית, אך הוא החייב היחידי שיש לפעול כדי לגבות ממנו תשלום.

אתי בנדלר: כלומר היא מדברת על משתמש שמזדמן למקום ולא משלם מראש את האגרה עבור הנסיעה, כשנאמר לנו בפירוש בישיבה הקודמת שתהיה אפשרות לכל אדם שרוצה לנסוע בכביש האגרה, גם אם הוא לא מנוי, לשלם את האגרה ולנסוע.

אתי בנדלר: לגבי (ב), לא מדובר רק על רכב שיוך, גברת ראובני התייחסה בכלל לנושא של תשלום של פיקדון מראש, כלומר נשאלה השאלה האם המדינה תצטרך לשלם לזכיין להפקיד פיקדון מראש לצורך הבטחת החיובים.

אתי בנדלר: אני מבינה שניתנת לזה תשובה חיובית, שרואים את המדינה כמו כל משתמש אחר לצורך העניין.

אתי בנדלר: לי אין בעיה עם זה.

דוד טל: אגיש הסתייגות בנושא הזה.

אמנון כהן: אני כאזרח חותם הסכם עם החברה, אני צריך לשים פיקדון?

חוה ראובני: חלופה אחת היא הוראת קבע בבנק, אחרת היא לתת מספר כרטיס אשראי, ושלישית היא לשים בקופה שלהם מראש 1,000 ₪, ויפחיתו מזה.

חוה ראובני: זה לא תנאי, אלא חלופה.

דוד טל: יש לי רשימה שלמה של הסתייגויות.

אתי בנדלר: אני רוצה לוודא שהבחירה באיזו חלופה להשתמש תהיה של מי שמבקש להיות מנוי, כלומר בעל הזיכיון לא יוכל להורות לי במה להשתמש, אלא המבקש להיות מנוי יבחר את החלופה.

חוה ראובני: ודאי.

דוד טל: השאלה היא אם זה ברור ממה שעולה בכתב פה.

דוד טל: אני רוצה שיהיה ברור שלזה התכוונו.

אמנון כהן: אם כך נכתוב: "לפי בחירת המבקש" בסיפא של הרישא של (ב).

אמנון כהן: כולם מסכימים?

אמנון כהן: סעיף 3ג אושר.

דוד כוכבא: לגבי סעיף 6, מדובר פה על סמכות השר לקבוע פטור מתשלום אגרה לגבי רכב ציבורי, ולא מוגדר מה זה רכב ציבורי.

דוד כוכבא: למה לתת למשרד סמכות כללית ולא לפרט את העניין?

חוה ראובני: יש הגדרה בחוק הקיים, שנשארת.

חוה ראובני: אנו לא נוגעים בה.

אתי בנדלר: זאת ועוד, הפטור הזה יינתן גם באישור ועדת הכלכלה, כך שיהיה גם פיקוח ציבורי.

אברהם פריד: לא פעם אנו נתקלים בתיאור של ההגדרות כל אחד על-פי פרשנותו, ואני רוצה להבין - מוניות זה ציבורי או לא?

חוה ראובני: ודאי.

אברהם פריד: אך נתיב יפו בירושלים, למשל- -

חוה ראובני: שם מתמררים שזה נתיב לחלק מכלי הרכב הציבוריים.

דוד כוכבא: רשות התמרור לוקחת לעצמה זכות לסייג את העניין הזה במקומות מסוימים.

אתי בנדלר: זה נכון על פניו, שיכול השר בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה להציע תקנות שבהן יינתן פטור מאגרה רק לאוטובוסים ולא יינתן פטור מאגרה למוניות.

דוד טל: 3ג(ב)(3) לא מובן לי.

חוה ראובני: מדובר פה על אמצעי התשלום, וזה בחירה של המבקש.

דוד טל: אני מקבל.

חזי שוורצמן: לגבי 3ג (2), הסתייגות של המשטרה; הצי של המשטרה לא יכול להיות משויך לרכב שיוך.

ניצן יוצר: אמרנו שרכב שיוך הוא אופציה.

ניצן יוצר: אתם לא חייבים.

ניצן יוצר: אתם לא רוצים - אל תשתמשו.

חזי שוורצמן: נחה דעתנו.

אתי בנדלר: ב-3ג(ב)(2) הזאת יש כאן קביעה קטגורית כאילו חובה לקבוע רכב שיוך.

אתי בנדלר: מדוע?

אתי בנדלר: הרי אמרנו שרכב שיוך זה אפשרות.

אתי בנדלר: עדיף "ניתן לקבוע".

ניצן יוצר: רכב שיוך כולל או רכב נוסע או רכב אחר.

ניצן יוצר: בחוק הקיים זה חייב להיות הרכב הנוסע, ובתיקון זה יכול להיות רכב אחר.

חזי שוורצמן: כל קצין שנותן לשוטרים שלו לנסוע, רכב השיוך יהיה של אחותו?

ניצן יוצר: בחוק הזה, מעבר למה שיש בכביש 6, אתה יכול לומר: אני לא רוצה שהרכב הנוסע ישמש בטוחה, אני רוצה שרכב אחר ישמש בטוחה.

חזי שוורצמן: יש בעיה עם משטרת ישראל, כשקצינים ושוטרים- -

ניצן יוצר: אז אל תשתמשו.

חוה ראובני: אם לא ייקבע רכב שיוך בהסכם, התוצאה תהיה שעל כל נסיעה שלא שולמה בעד האגרה, החיוב יעבור אוטומטית לרכב שנסע.

אתי בנדלר: אך את מחייבת כאן קביעת רכב שיוך.

חוה ראובני: בהסכם אפשר לכתוב שרכב השיוך הוא הרכב שבו נסעו, זה לא חייב להיות רכב אחר.

חוה ראובני: באותו הסכם אני מרחיבה את האפשרויות.

חוה ראובני: אפשר בהסכם לקבוע שרכב השיוך הוא הרכב שביצע את הנסיעה בפועל או רכב אחר.

חוה ראובני: אם לא יהיה רכב שיוך, זה יהיה לעולם הרכב שנסע ולא אחר.

חוה ראובני: זה מרחיב את האפשרויות.

ניצן יוצר: זה כדי לאפשר לאנשים כמו שוטרים שרוצים לעשות נסיעה פרטית ברכב משטרתי ולשלם בעצמם, ולא להפוך את הרכב המשטרתי לרכב הבטוחה, לתת רכב אחר.

אמנון כהן: הדברים מובנים.

אמנון כהן: סעיף 7.

חוה ראובני: קוראת סעיף 7.

חוה ראובני: זה בא לגלם את הרעיון שהכביש הזה מיועד קודם כל לרכב ציבורי, והשימוש של כלי רכב מסוגים אחרים כפוף לקיבולת.

אמנון כהן: אני רכב פרטי, עשיתי מנוי, יכולים לומר לי: הקיבולת מלאה, אתה לא יכול להיכנס?

חוה ראובני: כן.

חוה ראובני: המנוי רק מסדיר את התשלומים, אם נכנסת.

אתי בנדלר: הכותרת פה היא טעות, נכון?

חוה ראובני: כן.

חוה ראובני: יש כאן שיבוש הדפסה.

חוה ראובני: גם ב-8.

אמנון כהן: איך תתבצע הגבלת השר בפועל?

ניצן יוצר: על השלט שעליו יהיה כתוב המחיר, במקרים חריגים יהיה כתוב: כרגע הכניסה לכלי רכב פרטיים אסורה.

דוד טל: יכול להיות מצב שאהיה מנוי, אני רואה גודש, לא נוסע בכביש, ובינתיים אני משלם דמי רישום, דמי טיפול.

חוה ראובני: בינתיים אין.

דוד טל: אם יש גודש הרבה פעמים, אני לא נהנה מהכביש.

אילן ליבוביץ: אם יש גודש, מה מונע ממני עם הרכב הפרטי שלי להיכנס לכביש?

ניצן יוצר: זה באמת תרחיש נדיר.

ניצן יוצר: הקיבולת בנתיב הזה היא 1,600 כלי רכב לשעה.

ניצן יוצר: יש שם היום פחות מ-100 כלי רכב ציבוריים.

ניצן יוצר: בתרחישים הכי אופטימיים שלנו אנו לא רואים שנצליח לעבור 200-300.

ניצן יוצר: כלומר בתרחישים הכי אופטימיים 70%-80% מהקיבולת של הנתיב תישאר פנויה ותעמוד לרשות רכבים פרטיים.

דוד טל: בכביש 6 אני חושב שאפילו אתם לא חשבתם שתשלמו תמלוגים למדינה בגלל עומס גדול.

ניצן יוצר: בכביש 6 חסרה תנועה, והמדינה מפצה את הזכיין.

ניצן יוצר: בכביש 6 לא הגיעו עדיין ליעד התנועה.

ניצן יוצר: השאלה היא מה יקרה אם ביום חריג תהיה התנפלות של אוטובוסים וכלי רכב ציבוריים אחרים, ויתברר שכל הקיבולת לחצי שעה נתונה התמלאה על-ידי תחבורה ציבורית.

ניצן יוצר: השאלה היא אם אתה רוצה לשמר את הכלי הזה.

עדנה הראל: כדאי לכתוב שההגבלות ייקבעו למקרים חריגים.

אמנון כהן: קיבלנו את ההצעה.

אמנון כהן: אחרי "לנתיב מהיר": "במקרים חריגים".

רם סופר: בוא נשמור עליהם.

אמנון כהן: לא נפגע.

אמנון כהן: סעיף 7 אושר.

חוה ראובני: קוראת סעיף 8.

אתי בנדלר: כמובן, זה באישור ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: אם חלילה יש תאונה ויש נזק בכביש או במעקה, מי משלם?

חוה ראובני: חובת הזכיין לדאוג לתחזוקה תקינה של הכביש.

אמנון כהן: מה קורה אם היתה תאונה, לא בכוונה?

חוה ראובני: החוק הזה מדבר על שלושה סוגים של הפרות שבגינן גובים פיצוי והחזר הוצאות: אחת, עצם העובדה שאדם לא שילם חיוב ויש לפעול לגביית החיוב, שתיים, מניעת זיהוי על-ידי פגיעה במערכת האגרה, הסתרת לוחית רישוי וכו', ושלוש, אדם עשה משהו שמחייבים לפנות- -

דוד טל: נאמר שהיתה תאונה בכביש ולכן נוצר גודש בכביש, אתם מפסידים כסף באותו זמן, האם תחייבו אותו?

חוה ראובני: החוק הזה לא מאפשר את זה.

אמנון כהן: אם כך, בסעיף (ב) כותבים: בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: הלאה.

אמנון כהן: אישנרו את 8.

חוה ראובני: קוראת סעיף 4ב.

אתי בנדלר: יש בכל זאת הבחנה בחוק בין הרכב שמבצע את הנסיעה בפועל לבין רכב השיוך, בניגוד למה שנאמר קודם, שלכאורה רכב השיוך יכול להיות הרכב שבו מבצעים את הנסיעה?

חוה ראובני: מה שנקבע בהסכם כרכב השיוך.

חוה ראובני: צריך את שתי האופציות, כי לפעמים אין רכב שיוך, למשל מישהו שנתן פיקדון שנגמר.

דוד טל: כלומר אם אני 80 יום לפני מועד רשיון הרכב, אם יש לי חוב ולא שילמתי אותו- -

חוה ראובני: לא יחדשו בשנה הבאה.

אילן ליבוביץ: אני לא זוכר שבכביש 6 יש סנקציה על חידוש רשיון.

חוה ראובני: יש.

חוה ראובני: כל אדם אמור להיות מוסדר בתשלום מראש.

חוה ראובני: בכביש 6 הבעיות של הדואר נובעות מזה שהחוק מזמין משתמשים מזדמנים שצריכים אחר כך לקבל הודעות בדואר.

חוה ראובני: כאן כל מי שתלוי בקבלת הודעת התשלום הוא בהגדרה מישהו שהפר את החוק מראש.

חוה ראובני: דווקא בגלל שהחיובים קטנים, אנו לא יכולים להשתמש באמצעים אחרים.

חוה ראובני: עצם הנסיעה בלי לשלם היא בניגוד לחוק.

אילן ליבוביץ: האם יש פה מידתיות?

דוד טל: גם אם אני חונה בניגוד לחוק ומשלם 300 ₪ עבור חניה שלא במקום, עברתי על החוק, אך- -

חוה ראובני: קבענו סנקציות אזרחיות כבדות כי אין פה עברה.

חוה ראובני: אנו לא רוצים שהפרה של דברים אלה תהיה עברה פלילית.

דוד טל: את חושבת שזה סביר?

חוה ראובני: אנו חושבים שכן; ראשית, זה אדם שלא היה אמור להיות שם.

אמנון כהן: מישהו מזדמן, אתה אומר שהוא צריך לשלם במזומן, ועקף, לא שילם.

אמנון כהן: איך אתם מגלים אותו במהלך הנסיעה?

ניצן יוצר: מצלמים את לוחית הרישוי שלו, שולחים לו מכתב הביתה.

ניצן יוצר: יש דרך ארוכה עד שמגיעים לאי חידוש רשיון רכב.

ניצן יוצר: פלוני נסע ולא שילם, שולחים לו חשבון.

ניצן יוצר: לא שילם, שולחים לו מכתב נוסף, נסע שוב - שוב נשלח אליו, שוב כותבים לו, וכך יש חליפת מכתבים.

ניצן יוצר: מטילים על האיש החזר הוצאות ופיצוי, כפי שכתוב בחוק.

ניצן יוצר: רק אחרי שמתברר שהוא נסע ולא שילם את החזר ההוצאות והפיצוי, אז הזכיין צריך לכתוב לו מכתב 90 יום לפני חידוש, כלומר לומר לו: לא שילמת, כתבנו לך, דע לך שאם לא תשלם, לא יחודש הרשיון שלך.

ניצן יוצר: אחר כך רשות הרישוי שולחת לו מכתב מאותו סוג.

ניצן יוצר: אחרי כל זה הוא עדיין לא שילם - אז לא מחדשים לו את הרשיון.

דוד טמיר: צריך לחשוב על החלופה של המנגנון שמוצע פה.

חוה ראובני: אנו לא רוצים להיכנס לזירה הפלילית.

אמנון כהן: אפשר לעשות את זה חמש נסיעות?

דוד טל: מה שמעניין את ניצן זה הסכום ולא העברה.

ניצן יוצר: יש לזכור שהזכיינים צריכים להשתכנע שהם יכולים להחזיר לעצמם את ההשקעה.

ניצן יוצר: לדעתי, המבחן היחיד הוא, האם השתכנענו שיש פה אדם שהחליט לא לשלם.

ניצן יוצר: הסכום פה לא קובע.

ניצן יוצר: לדעתי, התהליך פה הוא כל כך ארוך ורב הזדמנויות, שאם אחריו האדם לא שילם, ברור לנו שהוא לא רוצה לשלם.

אמנון כהן: אולי נעשה את זה חמש נסיעות, כי אולי הילדים נסעו ברכב, למשל - כדאי לתת יותר זמן.

אילן ליבוביץ: יש לי כאב בטן עם הסעיף הזה.

עדנה הראל: לפני שמתחילה כל הפרוצדורה, יש להגיע להגדרה של חוק חלוט.

עדנה הראל: חוק חלוט זה הגדרה שמבוססת על זה שיש תהליך של ערר בסעיף 4ח.

עדנה הראל: יכול להיות שצריך לקרוא את זה כמקשה אחת, ואז לראות אם זה מידתי או לא.

עדנה הראל: כלומר יש הליך מקדים של זכות לערער, ללכת לבית משפט.

דוד טל: את רואה מישהו שהולך לבית משפט בגלל 40 ₪?

חוה ראובני: יש ועדת ערר.

אמנון כהן: לכן ביקשתי חמש נסיעות, נאשר את זה.

אמנון כהן: 4ב אושר.

חוה ראובני: קוראת 4ג.

אמנון כהן: לפני שמקבלים אותו בכלל הוא צריך לבוא עם אישור.

דוד טל: זה תעודת יושר?

חוה ראובני: זה משהו רחב יותר.

חוה ראובני: סעיף (1) זה דרישות שהסמכות למנות את הפקחים בהתייעצות עם השר לביטחון פנים וכו'.

חוה ראובני: בררת מחדל היא למנות.

דוד טל: אדם עבר עברה פלילית, עשר שנים חלפו מאז, הוא שילם את חובו למדינה ולציבור, עלה על דרך הישר, האם הוא לא יוכל לקבל?

חוה ראובני: יש התיישנות של הרשעות.

אמנון כהן: הדבר מובן.

אתי בנדלר: מדברים על זה שנותנים לאדם סמכויות כמעט שלטוניות.

אתי בנדלר: יש לזכור את ההקשר.

אמנון כהן: 4ג מאושר.

חוה ראובני: קוראת 4ד.

אתי בנדלר: העיכוב של רכב יכול להיות בשל חוב חלוט בשל נסיעה אחת.

אתי בנדלר: השאלה היא אם לא ראוי להגדיר את פרק הזמן המקסימלי שבו ניתן לעכב רכב?

אתי בנדלר: אני מדברת על פסקה (2).

אתי בנדלר: כלומר נסע נסיעה אחת, יש חוב חלוט, כבר אפשר לעכב את הרכב להבא, ולא כתוב לאיזה פרק זמן הרכב יעוכב.

חוה ראובני: להפך, רוצים להוציא אותו.

חוה ראובני: עד שישולם החוב.

חוה ראובני: כל זמן שיש לו חוב חלוט, אפשר למנוע ממנו לנסוע בכביש.

ניצן יוצר: אף פעם לא עוצרים מי שחייב 10 ₪.

ניצן יוצר: אך אם את חונה במגרש חנייה ולא רוצה לשלם, לא ייתנו לך לצאת עד שתשלמי.

דוד טל: אני חושב שיש להכניס סעיף שפקח יזדהה על-פי דרישת הנהג.

חוה ראובני: זה בעמוד הבא.

אילן ליבוביץ: אני עדיין לא השתכנעתי לגבי החוב החלוט.

אילן ליבוביץ: את אומרת עכשיו: נסעת פעם אחת, לא שילמת את החוב, אני מורידה אותך.

חוה ראובני: אתה חייב לי כסף, ועד שתשלם, לא אתן לך שירות.

אמנון כהן: אושר.

חוה ראובני: קוראת 4ה(א).

אתי בנדלר: ניתנת פה לפקח סמכות לפעול אף בניגוד לתקנות.

אתי בנדלר: הוא יכול לומר: יש גודש, אני לא מרשה לכם להיכנס.

אתי בנדלר: תראי איך זה מוגדר.

חוה ראובני: העיקר פה זה שלפקח יש הסמכות לממש את התקנות, השר אומר כשהנתיב יורד למהירות מסוימת, כשיש תאונה שחוסמת חלק מרוחב הנתיב, כשיש רכב מקרטע שכבר נמצא בפנים- -

אתי בנדלר: נראה לי שהנסיבות צריכות להיות מוגדרות בצורה הרבה יותר ברורה, כדי שיהיה ברור שמותר לו להפעיל את שיקול הדעת לא באופן גורף, לראות שיש נסיבות שעלולות באמת לגרום לאחת התוצאות האלה באופן ברור.

רם סופר: כתוב: האטה משמעותית.

אתי בנדלר: אך זה לפי שיקול דעתו.

ניצן יוצר: אך הוא יכול להפעיל שיקול דעתו רק לפי מה שכתוב פה.

אתי בנדלר: כאן בעצם לא קובעים כללים.

דוד טל: אם תאמר לי שכל הפקחים שלכם יהיו לפחות עם תואר שני בתחבורה – אני סומך על שיקול דעתם, אך אני לא יודע את מי תיקח להיות פקח.

חוה ראובני: אנו מוכנים להכפיף את הסעיף הזה לתקנות של השר.

אמנון כהן: אתי תוסיף "בהתאם לתקנות שייקבעו".

דוד טל: אני נותן לך זיכיון, אתה מרוויח עליו כסף.

דוד טל: אתה משתמש עם רשות שאני משלם לה גם כסף, אני מחזיק אותה.

דוד טל: האם זה שאתה משתמש אתה, אתה תשלם לרשות הזו כסף?

ניצן יוצר: אין פה כוונה לקנות שירותים מהמשטרה.

ניצן יוצר: אם בעל הזיכיון רוצה להיעזר במשטרה, הוא קונה מהמשטרה, וזה הסדר מסחרי.

ניצן יוצר: אין פה סמכויות מיוחדות לבעל הזיכיון כלפי המשטרה.

ניצן יוצר: חוה ראובני: קוראת 4ה(ב).

ניצן יוצר: אנו מפנים כאן לדברים שכתובים בתקנות.

אמנון כהן: מאשרים.

אמנון כהן: 4ו.

חוה ראובני: קוראת 4ו.

אמנון כהן: אושר.

אמנון כהן: הלאה.

חוה ראובני: קוראת 4ז.

חוה ראובני: קוראת 4ח.

אתי בנדלר: כתוב "יומצא".

אתי בנדלר: על מי חלה החובה להמציא את העותקים – על העורר או על ועדת הערר או מזכירות בית המשפט המחוזי לפי העניין.

אתי בנדלר: אני חושבת שראוי להטיל חובה זו על הרשויות ולא על המבקש.

אתי בנדלר: הייתי כותבת: ועדת הערר או בית המשפט המחוזי לפי העניין ימציאו עותק מכל ערר או מכל ערעור וגו'.

אמנון כהן: בסדר.

עדנה הראל: בדרך כלל מזכירות בית המשפט לא ממציאה.

אתי בנדלר: אני מוכנה לקבל את ההבחנה שככל שמדובר בהגשת ערר לוועדת הערר, החובה להמציא עותק מהערר הזה תחול על ועדת הערר, וכלל שמדובר בערעור לבית המשפט המחוזי, שם אני מניחה שבדרך כלל המערער כבר יהיה מיוצג, הוא יכול להגיש עותק לרשות הממונה.

חוה ראובני: אולי יש לכך מענה בתקנות בתי הדין המינהליים.

אמנון כהן: היועצת המשפטית של הוועדה תמצא את הנוסח המתאים, אם יש צורך להוסיף.

אתי בנדלר: בכל מקרה ההחלטה היא שהחובה להמציא לרשות הממונה תחול על ועדת ערר, ככל שמדובר בערעור לבית משפט מחוזי, אז המערער יגיש את העותק לרשות הממונה.

אמנון כהן: היועצת המשפטית, אנו מסמיכים אותך, אם צריך שיהיה עוד גורם שיהיה אחראי, שיהיה אחראי, לפי התקנות.

אמנון כהן: אישרנו סעיף זה.

חוה ראובני: קוראת 4ט.

אמנון כהן: יש הערות?

אמנון כהן: אישרנו.

אמנון כהן: הלאה.

חוה ראובני: קוראת סעיף 9.

נציג שב"כ: יש פה בעיה.

אתי בנדלר: רק שנייה, חלק מהסעיפים שאליהם מפנה הצעת החוק דנים במעבר חופשי מטעמי ביטחון המדינה, באיסור מניעת נסיעה, שאלה סעיפים שנשאבים מחוק כביש ארצי לישראל, לכן כדאי שגברת ראובני תציג אותם קודם.

חוה ראובני: קוראת סעיפים 8, 9, 10 לחוק כביש אגרה.

חוה ראובני: אלה הסעיפים שאנו ממליצים לאמץ גם לחוק הנוכחי.

נציג השב"כ: מסתבר ששכחו אותנו, ואנו לא נכללים בין הגורמים שזכאים לפטור ולמניעת עיכוב בכניסה לכבישים.

נציג השב"כ: אנו זקוקים להיכנס לכבישים אלה באמצעות רכב בתפקיד.

נציג השב"כ: צריך להוסיף אותנו לסעיף.

אתי בנדלר: אחת הסיבות העיקריות היא שרכב שב"כ אינו מזוהה חיצונית.

נציג השב"כ: אפשר למצוא דרך של נהלים מול אותם גורמים שהם בעלי הסמכויות לתת אותם פטורים ולאפשר כניסה- -

דוד טל: אם אני כותב "רכב ביטחון", אתה לא כלול בפנים?

חוה ראובני: לא.

חוה ראובני: לעניין האגרה, אפשר להסדיר את זה בתקנות.

אמנון כהן: אני לא רוצה לכתוב את זה בחוק.

אמנון כהן: אני מציע שתמצאו עכשיו פתרון שיהיה מקובל עליהם.

נציג השב"כ: אנו מציעים לעשות תיקון עקיף שיחול גם על רכב שב"כ.

נציג השב"כ: את הזיהוי אני לא רוצה להכניס לחוק, אך את הפטור - כן.

נציג השב"כ: במקרים של חירום אנו שמים את כל הסימנים של רכב ביטחון.

אמנון כהן: אפשר להכניס אותם לרשימה?

חוה ראובני: נוסיף: רכב של שב"כ.

אמנון כהן: זה בחוק אחר, לא בזה.

אמנון כהן: סעיף 9 אושר.

אתי בנדלר: אך צריך לקרוא את שאר הסעיפים.

אתי בנדלר: אז אושרו 8, 9(ב) ו-(ג) ו-10 בתיקון.

חוה ראובני: קוראת סעיפים 14, 15 ו-17.

אמנון כהן: אז חוץ מ-12ג, סעיף 9 אושר, בתיקון העקיף לסעיף 9(ג) ו-10.

חוה ראובני: קוראת סעיף 10.

אתי בנדלר: מה הודעות על חיובים, מועדים לתשלום חיובים, הסדרי גבייה?

אתי בנדלר: זה סעיף רחב הרבה יותר.

אמנון כהן: מוסיפים: "בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי...".

חוה ראובני: קוראת סעיף 11.

אמנון כהן: אושר.

חוה ראובני: הערת השוליים בסעיף 12 היא שגויה.

חוה ראובני: קוראת סעיף 12.

אמנון כהן: אושר סעיף 12.

אמנון כהן: אנו חוזרים לסעיפים של דמי טיפול, דמי רישום, דמי חיוב וכמובן, נותר סעיף 21ג בנושא סעיף 5.

ניצן יוצר: אפשר לקרוא את סעיף 12ג?

אמנון כהן: בסדר.

חוה ראובני: קוראת סעיף 12ג.

אמנון כהן: לא נצביע על זה כרגע.

אמנון כהן: אני רוצה שהאזרח יידע כמה עולה לו נסיעה.

אמנון כהן: דמי טיפול זה תשלום אחד, חיוב זה תשלום אחד.

אמנון כהן: זה מורכב.

חוה ראובני: דמי רישום זה סכום שאנו בחוק מציעים שתהיה אפשרות, היה ובהסכם הזיכיון נקבע.

חוה ראובני: הזיכיון התלוי ועומד כרגע למכרז, אין בו לא דמי רישום ולא דמי טיפול.

חוה ראובני: דמי רישום הם התשלום החד פעמי שמשלמים בכריתת ההסכם, אלה נושאים שייקבעו בהסכם בין בעל הזיכיון למנוי, ממילא אין בהם הפתעות.

חוה ראובני: אם תאשרו את זה, זה יהיה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

לאה ורון: איזו השוואה אנו יכולים לעשות עם גופים אחרים שגובים מלקוח גם דמי רישום, גם דמי טיפול, ומדוע אתם לא מגלמים במחיר גם את דמי הרישום וגם את דמי הטיפול כדי שהצרכן יידע בדיוק?

חוה ראובני: בחשבונות גז, חשמל יש בחשבון תשלום קבוע ותשלום עבור הצריכה.

חוה ראובני: יש תשלום קבוע, יש תשלום עבור הצריכה ופיקדון.

חוה ראובני: עירבון פה יינתן רק כשהוא מקבל תג זיהוי.

אילן ליבוביץ: מה הנחיצות בדמי רישום?

אילן ליבוביץ: כדי להתקשר אתך בהסכם, למה אני צריך לשלם דמי רישום?

ניצן יוצר: בעקבות הדיון בפעם שעברה הסברנו שכך נוהגים בכל העולם.

ניצן יוצר: העברנו אליכם חומר.

אילן ליבוביץ: רק בקליפורניה ובקנדה יש דמי רישום.

ניצן יוצר: ובשאר המקומות יש דמי טיפול.

ניצן יוצר: החוק הזה הוא חוק מסגרת שמאפשר אחר כך להפעיל מתקנים כאלה במקומות שונים, בהזדמנויות שונות.

ניצן יוצר: במתקן הראשון כרגע, כמו שכתבנו את הזכם הזיכיון, אין לזכיין אפשרות לגבות לא דמי רישום ולא דמי טיפול.

אילן ליבוביץ: אני רוצה להבין, מה הרציונל של דמי הרישום?

ניצן יוצר: החוק יאפשר, אך זה יהיה בכפוף לאישור הוועדה של הכנסת.

ניצן יוצר: כך נוהגים בכל העולם- -

אילן ליבוביץ: אני מדבר על דמי רישום.

אילן ליבוביץ: למה בחוק אני צריך לאשר את זה?

ניצן יוצר: יש עלות לרישום של לקוח.

ניצן יוצר: שואלים פה, בצדק, למה לא תספגו עלות זו בדמי השימוש השוטפים?

ניצן יוצר: הסיבה היא שדמי השימוש במקרה זה מאוד שונים.

ניצן יוצר: בכביש 6 ידוע מראש כמה האגרה, אתה יודע היום כמה תשלם אם תיסע בעוד חצי שנה.

ניצן יוצר: בפרויקט הזה האגרה היא דינמית שנועדה לווסת את השימוש.

ניצן יוצר: הגובה שלה מאזן את הביקוש עם ההיצע.

ניצן יוצר: אם אתה מוסיף לה עלויות נוספות, אתה מקלקל אותה.

ניצן יוצר: האגרה נקבעת כך שבכל עת ננצל את הנתיב שלא יתבזבז, אך נדאג לכך שלא ייכנסו אליו יותר ממה שהוא יכול להעביר בשביל רמת השירות הגבוהה.

ניצן יוצר: לכן השיקול היחידי לקביעת גובה האגרה בזמן נתון הוא מה הגובה הדרוש כדי שננצל את הנתיב ולא נסתום אותו.

ניצן יוצר: את המכשיר הזה מזיזים, לפי הזיכיון, בקפיצות של חצי ₪.

ניצן יוצר: מחפשים את האגרה האופטימלית.

ניצן יוצר: אם מכניסים לתוך זה דבר זר כמו החזר עבור הוצאות קבועות, אנו מקלקלים את המכשיר.

ניצן יוצר: ההעדפה שלי היא לוותר ולהעביר את זה, אך לדעתי, תעשו שגיאה, ותצטרכו לתקן חקיקה ראשית.

ניצן יוצר: בכל מקרה זה תלוי באישור ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: אני רוצה מחיר אחד.

אמנון כהן: או זה יירד, או יהיה עוד דיון.

עדנה הראל: אני רוצה להסב את תשומת לבכם, שיש פה אולי יצירת חוסר צדק כלפי מי שנזקק לכביש באופן קבוע, ואולי זה יעלה יותר למי שמשתמש הרבה בכביש.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: הערת הערה חשובה.

חוה ראובני: אנו לא יכולים להתעכב.

אמנון כהן: בסעיף 2 הראשי, תיקון סעיף 1, אנו מורידים את תת סעיף דמי טיפול, דמי רישום.

חוה ראובני: את חיוב יש לתקן.

אמנון כהן: גם את 12ג אנו מאשרים.

אמנון כהן: הסמכנו את היועצת המשפטית למצוא ניסוחים מתאימים במקומות מסוימים.

אמנון כהן: בסעיף 2ד(ג)(4) בעמוד 874 לקבוע את סכום העירבון וכו' - זה באישור ועדת הכלכלה, "ואם נקבע" - את זה מורידים.

אמנון כהן: אנו מביאים להצבעה את הצעת החוק עם כל התיקונים וההתאמות שתכין היועצת המשפטית של הוועדה.

אמנון כהן: מי בעד? אושר.

אמנון כהן: בהצלחה.

אתי בנדלר: יש הסתייגויות דיבור.

אמנון כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.