ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 79, 2003-12-03 00:00

אברהם הירשזון: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

אברהם הירשזון: אנחנו מארחים היום את שר המשפטים, הדיון הוא על תקציב משרד המשפטים לשנת 2004.

המשפטים יוסף לפיד: אני רק באתי כדי לתת תשובות כי את הפרטים המקצועיים אתם תשמעו משני המנכ"לים.

המשפטים יוסף לפיד: כידוע לכם, משרד המשפטים הוא בעצם שני משרדים.

המשפטים יוסף לפיד: עד כדי כך שני משרדים שרק השר הוא המאחד את המשרד.

המשפטים יוסף לפיד: יש לו שני מנכ"לים שהם לחלוטין עצמאיים, אחד נקרא מנכ"ל משרד המשפטים, אבל הוא עוסק בעיקר בפרקליטות, והשני הוא מנכ"ל בתי המשפט שעוסק בעיקר בבתי המשפט ובשופטים.

המשפטים יוסף לפיד: המכנה המשותף הוא אני, אבל לשמחתי הם חיים בהרמוניה כי יש הרבה מאוד נקודות שדורשות שיתוף פעולה והם משתפים פעולה באופן יוצא מן הכלל, אבל כל אחד מהם מגיש תקציב נפרד ואני מגיש לכם את התקציב ביחד.

המשפטים יוסף לפיד: המאפיינים הם שלכל אחד מהמשרדים האלה יש תקציב של כמיליארד שקל, כאשר שיא העובדים במשרד הפרקליטות/המשפטים הוא כ-1,400 עובדים בעוד שבמשרד שעוסק בבתי המשפט יש כ-1,600 עובדים.

המשפטים יוסף לפיד: כמובן שזה לא דבר כל כך פשוט כמו שכתוב בתכנים כי יש גם תקציב ממנו אפשר לממן פעולות.

המשפטים יוסף לפיד: אתם תקבלו את כל הנתונים.

המשפטים יוסף לפיד: האוצר קיצץ לנו בתקציב ובכוח אדם, קיצץ יותר מדי כמו שהוא עושה תמיד.

המשפטים יוסף לפיד: פה יושב "הפושע הראשי" קובי הבר.

המשפטים יוסף לפיד: למרות הקיצוצים יש דברים ספציפיים שלגביהם משרד האוצר התחשב בצרכים שלנו, למשל בגלל המלחמה בסחבת ובעינוי הדין, שזו הבעיה המרכזית של משרד המשפטים, אנחנו מנהיגים עכשיו משמרת שניה.

המשפטים יוסף לפיד: זה עדיין בניסיון.

המשפטים יוסף לפיד: האוצר אומר, בצדק, שבונים בתי משפט יפים אבל הם נסגרים בשעה שתיים, אז אנחנו עכשיו סוגרים בתשע בערב.

המשפטים יוסף לפיד: בבית משפט השלום שופטים יושבים עד תשע בערב, זה נקרא "משמרת שניה".

המשפטים יוסף לפיד: לשכת עורכי הדין לא לגמרי אוהבת את ההסדר הזה.

המשפטים יוסף לפיד: אנחנו הולכים להנהיג את המשך הניסיון הזה בחיפה, בבית המשפט החדש, לשם כך משרד האוצר הקצה לנו 6 תקנים של 6 שופטים.

המשפטים יוסף לפיד: אני חושב שהמערכת המשפטים מאוד תקינה, אני חושב שאני התברכתי בשני מנכ"לים מעולים, מקצוענים ומסורים וגם צייתנים במובן זה שאנחנו משתדלים לקיים את המסגרות.

המשפטים יוסף לפיד: אתם צריכים לדעת שיש קורלציה גמורה בין כוח האדם לבין עינויי הדין.

המשפטים יוסף לפיד: השופטים שלנו עובדים בתנאים שבהם לא עובדים שופטים בעולם המערבי.

המשפטים יוסף לפיד: אתמול פגשתי את ה-Lord Chief Justice of England and Wales, יהודי חם ונחמד בשם הארי וולף.

המשפטים יוסף לפיד: אתמול הוא נשא נאום בארוחת ערב שנערכה לכבודו, אמר: "אני אוהב אתכם" ופרץ בבכי.

המשפטים יוסף לפיד: מדובר בנשיא בית המשפט העליון הבריטי! אני משוחח עם שופטים במדינות אחרות, השופטים שלנו עובדים בתנאים הכי קשים שאני מכיר.

המשפטים יוסף לפיד: אתן לכם דוגמה של מדינה שאני מתמצא בה - הונגריה.

המשפטים יוסף לפיד: יש לה 10 מיליון תושבים, לנו יש 6 מיליון.

המשפטים יוסף לפיד: לנו יש 12 עד 14 שופטים בבית המשפט העליון, בהונגריה יש 100! כשאומרים שאצלנו בית המשפט העליון דן בשנה באלפיים תיקים בית המשפט האמריקני דן ב-120.

קריאה: אם אני לא טועה, שם חלק גדול מהם הם בבית משפט לחוקה.

המשפטים יוסף לפיד: לא חלק גדול מהם אלא חלק קטן מהם.

המשפטים יוסף לפיד: יש שופטים שבאמת סוחבים תיקים יותר מדי זמן, אני הפעלתי לחץ בעניין זה ואני נעזר בעניין זה במסירות ובנאמנות רבה על ידי נשיא בית המשפט העליון, אבל מלבד מקרים חריגים אלה עינוי הדין בישראל הוא תולדה של מחסור חמור בכוח אדם.

המשפטים יוסף לפיד: זה מתחיל במשטרה, נמשך בפרקליטות ועובר בבתי המשפט.

המשפטים יוסף לפיד: לכן קורה שאנשים מחכים שנתיים-שלוש שייעשה להם צדק.

אורית נוקד: אפשר לשאול משהו?

אברהם הירשזון: קודם השר יסיים את דבריו.

המשפטים יוסף לפיד: יש בדיחה שאומרת שבמשפחה הבעל אחראי למלחמת העולם השלישית והאישה אחראית לניהול הבית, אז בניהול הבית שלי אחראים שני המנכ"לים.

המשפטים יוסף לפיד: אני חושב שתסכימו ללא כל קשר להשקפות עולם שמערכת המשפט בישראל עושה צדק, עושה דין, עושה ביושר ועושה בהגינות.

המשפטים יוסף לפיד: לפני עשרה ימים פגשתי שר משפטים של מדינה אחרת, שאלתי אותו מה הבעיה הגדולה ביותר שם והוא אמר לי שהשופטים שלו מקבלים שוחד.

המשפטים יוסף לפיד: זה במדינת ישראל לא יעלה על הדעת.

המשפטים יוסף לפיד: זאת מערכת נקייה ויעילה, לעתים היא איטית מדי כי אין לה מספיק כוח אדם.

המשפטים יוסף לפיד: זה נאום הגג שלי, את כל השאלות המקצועיות תפנו למנכ"לים.

המשפטים יוסף לפיד: אני אשאר פה כדי לשמוע אם יש עכשיו שאלות שמופנות אליי.

אורית נוקד: הבוקר רפרפתי בעיתון וקראתי שהיה דיון בוועדת חוקה, שם נדונה השאלה על הרחבת מספר השופטים בבית המשפט העליון, דבר שמתיישב עם מה שאתה אומר.

אורית נוקד: כלומר, אם יהיו יותר שופטים כמובן שתהיה פחות סחבת.

אורית נוקד: קראתי שנשיא בית המשפט העליון מתנגד.

אורית נוקד: נדמה לי שאתה תומך בעמדתו, אני לא בטוחה כי אני לא כל כך זוכרת.

אורית נוקד: רציתי לקבל הסבר.

אורית נוקד: אני מודה שמה שאני אומרת הוא על סמך מה שקראתי ואין לי מושג מה עומד מאחורי הדברים.

יעקב ליצמן: גם לי יש כמה שאלות.

יעקב ליצמן: לגבי התקציב אשאל אחר כך.

יעקב ליצמן: גם היום כתוב בעיתון שבבית המשפט העליון לבדו יש סחבת, אז מה עוזר בית המשפט העליון שעוזר לבתי משפט אחרים כאשר את עצמו הוא לא בודק, כששם יש סחבת כזו?

יעקב ליצמן: בהחלט יש סחבת וצריך לטפל בה.

יעקב ליצמן: לגבי אכיפת חוקים - אני יודע ששר המשפטים ושר העבודה רצו לעשות שינויים בקנסות, להטיל קנסות גם בשבת.

יעקב ליצמן: באותו סעיף שמדבר על אכיפת חוקים לגבי עבודה בשבת ישנו גם איסור לפתוח חנויות ביום העצמאות, שאלתי היא האם ישנה אותה אכיפה שיש על יום העצמאות על יום שבת?

יעקב ליצמן: נראה לי שזה לא כך.

יצחק הרצוג: לגבי הסיוע המשפטי, אני מבקש שהשר ירחיב - היו המון תנודות בתקציב של הסיוע המשפטי, זה גורם מאוד חשוב שנמצא בעצם על סף סגירה.

יצחק הרצוג: מה יקרה לסיוע המשפטי ב-2004?

יצחק הרצוג: הוא בעצם מטפל במצוקות של האזרח הקטן.

המשפטים יוסף לפיד: אתה מדבר יותר על הסנגוריה הציבורית.

יצחק הרצוג: התכוונתי לסנגוריה הציבורית.

יצחק הרצוג: לגבי הטאבו - הטאבו, כידוע, בשביתה מאוד ארוכה, אבל לגופו של עניין, מה מתוכנן לגביו, האם יש שיפורים לגבי הטאבו?

יצחק הרצוג: גם זה מקום שהרבה מאוד מאורחות חיינו נעצרות בו.

יצחק הרצוג: אני רואה שיש קיצוץ משמעותי בפרקליטות המדינה, אתה אומר שהסחבת רובה בבתי המשפט אבל דיברת גם על הפרקליטות.

המשפטים יוסף לפיד: אמרתי מהמשטרה, דרך הפרקליטות ועד בתי המשפט.

המשפטים יוסף לפיד: יוציאו כמה לחופשה.

קריאה: אין קיצוץ דרסטי.

יצחק הרצוג: יש לך 10 מיליון.

קריאה: פחות.

קריאה: חוץ מה-10 מיליון יש תוספת בסעיף הראשי.

קריאה: מ-125 ל-114.

קריאה: יש תוספת מ-409 ל-483.

יצחק הרצוג: אני מדבר על פרקליטות המדינה.

קריאה: זה נקרא קיצוץ?

יצחק הרצוג: הבנתי, 10 מיליון ₪.

יצחק הרצוג: בסדר, אבל אני מדבר על המאבק בפשע.

יצחק הרצוג: לגבי בית הדין לעבודה - נוצר הרושם ש"הכרזתם מלחמה" על בית הדין לעבודה.

המשפטים יוסף לפיד: לא הכרזנו מלחמה.

יצחק הרצוג: בינתיים מונתה ועדה, כרגע אני רק רוצה לברר שהתוכנית לבית הדין לעבודה נותרה ללא שינוי.

קריאה: ודאי.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: רק תחזור בך מהמושג "מלחמה".

יצחק הרצוג: זה נאמר במירכאות.

אלי אפללו: לגבי פסקי דין לעבריינים, אנחנו שומעים מצד אחד שיש עבריינים שמקבלים עונשים קלים מדי, האם שמים יותר דגש על פסקי הדין האחרונים האלה המטילים עונשים קלים מדי על מעשים חמורים?

אלי אפללו: באשר להאזנות הסתר - בארץ בתי המשפט נותנים את האפשרות לעשות האזנות סתר במקום הראשון בעולם.

אלי אפללו: אני לא מדבר על הנושא הביטחוני.

אלי אפללו: אנחנו מחשיבים את עצמנו מדינה נאורה, כך אני מקווה, אבל לא צריכים להגיע למצב כזה שבדבר החמור הזה נותנים אישורים בקלות דעת מעל כל פרופורציה להאזנות סתר.

אלי אפללו: אני הגשתי הצעת חוק שמתקנת את זה ובאה להציע שיבוא נציג של החשוד, מבלי שידעו מיהו, כי אין מי שיגן על החשוד הזה.

אלי אפללו: אני חושב שההצעה שלי תגרום לכך שהאזנות הסתר יקבלו פרופורציה בקנה מידה עולמי ולא יינתנו בקלות דעת שאנחנו רואים היום, וראינו בכמה פרשיות מה המשמעות של זה, כשמגיעים להאזנות סתר, ואיזה שימוש ניתן לעשות בזה, לא רק למטרה אליה התכוונו.

אלי אפללו: משתמשים בהאזנות סתר לכל מיני מטרות אחרות.

אלי אפללו: רציתי לשמוע את דעתך בעניין הזה.

אלי אפללו: באשר לבתי הדין הרבניים - שמעתי את דעתך, אני מקווה שזו, כפי שאמרת, הדוגמה שצריך לעשות.

אלי אפללו: לדעתי לא צריך רק לעשות אלא גם לראות.

אלי אפללו: יכול להיות שבתי הדין צריכים להיות אצלך אבל זה תלוי איך מרגישים אחרי כל מיני אמירות שלך שנאמרו במהלך מערכת הבחירות.

אלי אפללו: זו האג'נדה שלך וזה מקובל עליי, כל אחד עם האג'נדה שלו, אבל אני חושב שבתקופת מעבר, במהלכה אנשים צריכים גם לדעת לבלוע את השינוי הזה וגם שבתי הדין הרבניים, ובמיוחד הרבנים הראשיים, צריכים לבוא בהסכמה ובהרגשה טובה.

אלי אפללו: לא רק שזה יהיה צודק, זה גם יהיה חכם.

ניסן סלומינסקי: מקובל גם בהלכה שטוב למדינה שתהיה לה מערכת שיפוטית, לא חשוב אפילו איזה, מאשר שלא תהיה.

ניסן סלומינסקי: לכן חשוב מאוד שתהיה מערכת שיפוטית, אני חושב שכל הציבור צריך להבין את זה אחרת תהיה אנרכיה והפקרות.

קריאה: גם אם היא מקבלת שוחד?

ניסן סלומינסקי: כן.

ניסן סלומינסקי: אז הוא יקבל משני הצדדים והם ישתוו.

ניסן סלומינסקי: מה שקורה בשנים האחרונות, וזה רק הולך וגובר, כתוצאה מהאקטיביזם השיפוטי שמפעיל בית המשפט העליון ובעיקר הנשיא, בניגוד לקודמיו, הוא שלאט לאט האמון במערכת הזו הולך ומתערער במגזרים שונים, דבר שהוא חבל מאוד וגורם לתחושות לא טובות.

ניסן סלומינסקי: ברגע שבית משפט העליון נכנס לנושאים ערכיים שקובעים את אופייה ודמותה של המדינה היהודית מבחינה לאומית ומהרבה בחינות נוספות, בלי קשר לספר החוקים - כלומר, הוא מייצר את זה כל פעם בקטנות, פעם בגלל שהכנסת לא נכנסת ופעם מסיבה אחרת - ולמעשה אפשר להגיד שהוא היום המחוקק הגדול ביותר במדינה, יותר מהכנסת, כי גם כשהכנסת מחוקקת הוא בא ומפרש והרבה פעמים הפוך ממה שהכנסת התכוונה.

ניסן סלומינסקי: הוא נכנס לנושאים שגם הכנסת חשבה שלא צריך שייכנס בהם, נושאים שקובעים את אופייה היהודי או הלאומי של המדינה או בנושאים אחרים.

ניסן סלומינסקי: אז לגבי אופייה הדמוקרטי הוא באמת עושה את זה באופן טוב ומייצג אותנו בראש המדינות הדמוקרטיות, לפעמים אפילו יותר מדי, אבל בנושאים האחרים בהם הוא נכנס זה גורם לכך שבאה דרישה, מאחר והם לא נבחרי ציבור ומתמנים לפי כישוריהם בידיעת החוק והבנתו ולא בקביעת נושאים ערכיים, זה מביא את הדרישה לאחת מהשתיים - או לאיזונים בבית המשפט העליון, כי היום אתה מסתכל על המערכת ויודע "בגדול" את דעותיהם של השופטים כי אתה קורא את פסקי הדין, זו מערכת מאוד לא מאוזנת לכיוונים מסוימים, ואם הם נכנסים לנושא הזה, מה שבדרך כלל לא צריך להיות אבל אם הם כבר נכנסים צריך להיות או איזון, או אם אי אפשר לאזן באה דרישה להקים בית משפט לחוקה, דבר שכבר עבר בכנסת ולולא פעילותו הנמרצת של הנשיא כאן בכנסת זה היה עובר גם בקריאה שניה ושלישית.

ניסן סלומינסקי: אגב, לא בטוח שזה דבר טוב, אבל זה כורח המציאות אם אכן בית המשפט ימשיך בדרכו.

ניסן סלומינסקי: מאחר ואתה אמון על כל המערכות האלה, אני חושב שטוב יהיה אם תוכל לאזן את המערכת הזו על מנת שלא יהיה פיצוץ בציבור מבחינת התייחסות.

ניסן סלומינסקי: לגבי הפרקליטות - יש תחושה מאוד לא טובה בציבור הרבה זמן באשר לכל מערכות היחסים בפרקליטות עצמה, מה שנקרא "הפרקליטוֹת", אבל לא לזה אני מתכוון.

קריאה: יש גם השופטוֹת.

אברהם הירשזון: הוא רק מביע את דעתו.

ניסן סלומינסקי: אמרתי במירכאות, שכך קוראים לזה, לא אמרתי שלזה אני מתכוון.

ניסן סלומינסקי: אבל יש שם מערכת יחסים מסוימת ואם נגד שתי פרקליטות ראשיות מגישים כתבי אישום באותו כיוון זה אומר דרשיני.

ניסן סלומינסקי: דרך אגב, גם לפני כתבי האישום היו תחושות בציבור לגבי הנושאים האלו.

קריאה: בגלל שהן לא דתיות.

אברהם הירשזון: סליחה אדוני, הוא לא ביקש את דעתך.

אברהם הירשזון: תן לו לדבר.

קריאה: מה המין שלה קשור לזה?

קריאה: מה זה קשור לנשים או גברים?

ניסן סלומינסקי: סליחה, אני יורד מזה, אמרתי "מה שנקרא 'הפרקליטוֹת'".

ניסן סלומינסקי: לא לזה התכוונתי.

אברהם הירשזון: הוא אמר את זה מראש.

ניסן סלומינסקי: זו תחושה שהייתה בציבור הרבה זמן ועכשיו זה בא ועכשיו זה בא עד כדי הגשת כתבי אישום כנגד שתיים מהבכירות.

ניסן סלומינסקי: זה אומר דרשני לעשות שם בדק בית מאוד יסודי, אני חושב שזה בתחומו של השר.

ניסן סלומינסקי: לגבי נושא ההקלות בשביתה - אנו נתקלים הרבה מאוד בזה שלפעמים אתה מדבר עם המשטרה בנושאים מאוד רציניים ושואל אותם: "למה אתם לא נכנסים לזה?" ואני שומע מהם, שלא לציטוט: "בשביל מה לנו?

ניסן סלומינסקי: בכל מקרה הוא יגיע לבית משפט, בית משפט יוציא אותו בעונש על תנאי או במשהו קטן.

ניסן סלומינסקי: חבל לנו על ההשקעה האדירה שאנחנו משקיעים כשבסופו של דבר השופטים מוציאים אותו בעונש קל".

המשפטים יוסף לפיד: באיזה דברים?

ניסן סלומינסקי: בהרבה נושאים.

ניסן סלומינסקי: בנושא של אלימות, אפילו בנושא של מה שנקרא "חצי עולם תחתון", בכל הנושאים האלו, ואנחנו רואים דוגמאות - הרצח האחרון של אותו זוג שישב במכונית לפנות בוקר, עבר מישהו, הם שאלו אותו משהו והוא רצח את הגבר.

ניסן סלומינסקי: מתברר שלאותו אחד הייתה היסטוריה ארוכה והוא היה כבר כמה וכמה פעמים בבית משפט על הנושאים האלה וכל פעם שוחרר בקלי קלות באופן מדהים.

ניסן סלומינסקי: זה נותן תחושה גם לציבור, אבל אני שומע את זה גם במשטרה, שאין את החשק, "בשביל מה להיכנס לכל זה?

ניסן סלומינסקי: " וזה בנפשה של החברה!

ניסן סלומינסקי: אנחנו רואים בחברה את האלימות הנוראה שיש בה.

חיים אורון: עד שח"כ סלומינסקי לא פנה את השר לפעול בשכל לא התכוונתי לדבר, אבל בהמשך לאמירות שנאמרות כאן במירכאות או לא לציטוט ואחר כך לא מתכוונים, אני לא בטוח אם להערה שלך על "שום שכל" אי אפשר היה לקרוא "בשום שכל", כי אתה בעצם העלית פה נושא שלא שייך לדיון פה.

חיים אורון: אתה העלית נושא שהוא ויכוח שלא שייך לכמות השכל שכל אחד מפעיל אלא לעמדות המאוד קוטביות שיש בחברה הישראלית.

חיים אורון: הבעיה היא לא ששר יאזן את המצב, גם אם מדובר בשר טומי לפיד או אם היה מדובר בשר זבולון אורלב.

חיים אורון: הויכוח הגדול בחברה הישראלית הוא לא איך שר מאזן את המצב אלא לגבי הציבור כולו, וקודם כל הכנסת, מהו האיזון הנכון שבו היא מוצאת לנכון לפעול.

חיים אורון: המצב הקיים היום, ואני אומר אותו בכוונה באופן מעוגל, הוא שאתם היום גורם שמונע קודם כל מהכנסת לבטא את מה שיש ברוב לגבי חוקה במדינת ישראל, שללא ספק הסעיף שהעלית פה על הביקורת השיפוטית הוא הנושא המרכזי בה והמחלוקת היא האם הביקורת השיפוטית תישאר בתחום מערכת המשפט או תוצא למערכת סמי-פוליטית שאתם קוראים לו בית משפט מיוחד לחוקה, ואתם לא מתכוונים לבית משפט לחוקה בתוך בית המשפט העליון.

קריאה: למה סמי-פוליטית?

קריאה: פוליטית!

חיים אורון: אני שומר על ההבדל בין שינוי למר"ץ.

קריאה: על מי יותר צודק?

חיים אורון: כן, אני אמרתי סמי-פוליטית, שהיא לכאורה תיבחר על ידי הכנסת, לא ניכנס לויכוח.

חיים אורון: זו לא שאלה של שום שכל, זו שאלה בסיסית על לבה של המדינה ואני מציע שנשאיר אותה שם.

חיים אורון: היות שיש לי תחושה שבכל דיון שיתקיים כאן, שבו כל חברי הכנסת יהיו חופשיים להצביע את עמדתם כפי שהם חושבים, אתם תישארו במיעוט, אתם מפעילים את האלימות ומונעים מהכנסת שנים ארוכות לחוקק חוק או את אותם פרקים בחוקה שהיו מסדירים את המצב הזה על פי מה שנתפס כנכון על ידי רוב רובה של הכנסת.

חיים אורון: אם מה שאני אומר עכשיו לא מדויק אני אומר כך - בואו נסכים לזה, נמשיך את התהליך ונראה למה יש פה רוב.

חיים אורון: אם יש רוב לביקורת במתכונת שאני חושב עליה אז אני אהיה כמובן אהיה שמח ואם יש רוב לעמדה שלך אני אאבק בה, אבל לצערי הרב גם אז אקבל את זה.

חיים אורון: אתה כרגע חושש מהאפשרות שתתקבל העמדה שלי ולכן אתם מונעים בדרכים שונות את קידום הנושא הזה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: אני רק רוצה לומר שהיינו בשלב של שאלות לשר, לא בדיון.

יצחק הרצוג: יש לי שאלה לשר בנושא שמעניין מאוד את הסטודנטים - ועדת גרסטל, אם השר יוכל לעדכן איפה זה עומד היום.

איוב קרא: אני מעריך מאוד את המדיניות של השר ושל מספר 2 שלו במפלגת שינוי בכל מה שמשתמע ברפורמות שאתם מביאים.

איוב קרא: אני חושב שגם בסוגיית בתי הדין השרעיים אתה צריך לעשות רפורמה משום שכרגע אתה ממונה על זה.

איוב קרא: בזמנו בתי הדין האלה הוקמו כדי שיתנו מענה דתי וחברתי בסוגיות שונות של המשפחה וכו' אך היום כ-99% מהזוגות שיש מחלוקת ביניהם פונים לבית משפט אזרחי.

איוב קרא: משמעות העניין היא שנשאר בית דין שרעי שמטפל רק בגט.

איוב קרא: כמו שיש רב מקומי שמטפל בנישואים, אין שום סיבה שהוא לא יטפל בגט, וכך יהפכו להיות ישראלים לכל דבר ועניין.

איוב קרא: אין צורך להחזיק שופטים שיקבלו הון עתק ולהחזיק מערכת שלמה כדי שכן או לא יתגרשו, אצל רובם חלוקת הממון נעשית בבית דין אזרחי.

איוב קרא: אין שום סיבה להשאיר את המערכת הזו, או שצריך להחזיר את כל הסמכות לשם.

המשפטים יוסף לפיד: קודם כל, תודה רבה על כך שהדיון פה מתנהל באווירה טובה.

קריאה: זה לא היה צפוי?

המשפטים יוסף לפיד: אני נמצא פה במצב מוזר, אני בא להגן על תקציב שאני מתנגד לו.

קריאה: אתה לא היחיד.

קריאה: לא היה שר שלא עשה את זה.

המשפטים יוסף לפיד: אני חושב שקיצצו לנו יותר מדי, אני חושב שלא התחשבו בכל הצרכים שלנו, אך יחד עם זאת אני חלק ממשלה שדוגלת ברעיון הקיצוצים כי היא חושבת שתקציב המדינה גדול מדי ויש פה איזו סתירה פנימית שקשה להשתחרר ממנה אז פורמלית ורשמית אני מגן על התקציב הזה למרות שהייתי רוצה לראות אותו אחרת.

המשפטים יוסף לפיד: אענה על השאלות, אף כי לא כולן בדיוק שייכות לנושא התקציב, אך תקציב הוא עולם ומלואו.

קריאה: שאלות תקציביות על התקציב לא שאלנו פה.

אברהם הירשזון: ברשותך, מאחר שאנחנו לא נפגשים עם השר כל יום והשר מגיע אלינו רק כשיש בעיות בתקציב אז חברי ועדת הכספים, מטבע בריאתם, מתעניינים לא רק בנושאים תקציביים.

המשפטים יוסף לפיד: בסדר גמור.

המשפטים יוסף לפיד: כל השאלות היו ענייניות, אני חייב להודות.

המשפטים יוסף לפיד: אענה לפי סדר השאלות.

המשפטים יוסף לפיד: בנוגע למספר חברי בית המשפט העליון - כרגע המספר הרשמי של חברי בית המשפט העליון הוא 12.

המשפטים יוסף לפיד: כל חמש שנים מחדשים הסדר שיש שני שופטים זמניים.

המשפטים יוסף לפיד: שני השופטים הזמניים האלה הם בעצם הזדמנות לשופטי בית המשפט העליון לעמוד על טיבם של מועמדים להיות חברים בבית המשפט העליון.

המשפטים יוסף לפיד: אם הם עומדים במבחן אז בסיבוב הבא של מינויים מציעים אותם.

המשפטים יוסף לפיד: התוקף של חמש השנים האלה לגבי שני השופטים פג ב-1 בינואר, מה שאומר שלכאורה צריך לשלוח הביתה שני שופטים זמניים.

קריאה: או לקדם אותם.

קריאה: או להאריך להם.

קריאה: אי אפשר, אין לך תקן.

המשפטים יוסף לפיד: אלטרנטיבה אחת, אותה מעדיף נשיא בית המשפט העליון ואני תומך בה, היא להאריך את ההסדר הנוכחי.

המשפטים יוסף לפיד: אלטרנטיבה אחרת היא לעשות את ההסדר הזמני לקבע, דהיינו לומר שיש 14 שופטים קבועים בבית המשפט.

המשפטים יוסף לפיד: גם אז אפשר לומר ששניים מהם יהיו על תקן ניסיון.

המשפטים יוסף לפיד: יש גם כאלה שאומרים שאם יש כזה לחץ גדול על בית המשפט למה שלא נמנה 15 ואפילו 16 שופטים, ואז אתם מוצאים את עצמכם במצב נדיר שיש אנשים שמוכנים לנדב הגדלת מערכת והאדם העומד בראש המערכת - נשיא בית המשפט העליון - מתנגד לה, ואני אומר לכם מדוע.

המשפטים יוסף לפיד: בינתיים כן נעשים צעדים כדי להוריד מהלחץ, יש עבודה שעשתה ועדת אור שדנה ברפורמה במערכת המשפט, שמגשימים אותה חלקים-חלקים.

המשפטים יוסף לפיד: עורכי הדין פה יודעים את הסיפור.

המשפטים יוסף לפיד: אחד מהחלקים שכבר יושמו הוא שחלק ממה שהיה פעם בג"צים מגיע היום למה שנקרא "בית המשפט המנהלי", שהוא בית המשפט המחוזי בו שופטים בכירים עוסקים בדברים בהם עסקו בבג"ץ בעבר.

המשפטים יוסף לפיד: זה כבר הוריד קצת מהלחץ אך הלחץ עדיין גדול מאוד.

המשפטים יוסף לפיד: מה אומר הנשיא?

המשפטים יוסף לפיד: הוא אומר שההתמחות בהרכבים של בית המשפט העליון היא התמחות שדורשת זמן והטמעה של כל העקרונות שמנחים אותה.

המשפטים יוסף לפיד: אם אתה במכה אחת מגדיל את המערכת הזו הוא לא בטוח שהיא תעמוד במבחן של טיב המוצר, שזה בעיניו הדבר העיקרי.

המשפטים יוסף לפיד: לכן הוא חושב ש-14 שופטים מספיקים כדי לעשות את העבודה הזו ולא צריך עוד.

המשפטים יוסף לפיד: זה קשה מאוד למצוא אנשים שעומדים בכל הקריטריונים שאנחנו מצפים משופטים של בית המשפט העליון, שלא יהיה הדבר קל בעיניכם.

המשפטים יוסף לפיד: מבינים כשאומרים שקשה מאוד למצוא מדענים בפיזיקה גרעינית שיעמדו במבחנים של קמ"ג אבל יותר קשה להבין כשמדובר בבית המשפט העליון.

קריאה: הרמה של השופטים היום היא לא כמו שאתה מתאר.

המשפטים יוסף לפיד: אתה יודע מה אמר הלורד הארי וולף בנאום שנשא בלונדון?

המשפטים יוסף לפיד: שבית המשפט העליון הישראלי הוא בית המשפט העליון הטוב ביותר בעולם!

המשפטים יוסף לפיד: את זה אמר נשיא בית המשפט העליון הבריטי!

המשפטים יוסף לפיד: בנוגע לאכיפת חוקים - אכיפת החוקים היא לא רק מלאכתו של משרד המשפטים, הרי המלאכה הפיזית של האכיפה נעשית על ידי המשטרה.

המשפטים יוסף לפיד: הרבה פעמים לא נאכפים חוקים שהשופטים פסקו בעניינם ושאין למשטרה כוח אדם לעסוק בהם.

המשפטים יוסף לפיד: ככל שמחמיר המצב הביטחוני התופעה הזו הולכת ומתרחבת.

המשפטים יוסף לפיד: אני יכול להביא אלפי תיקים עם פסקי דין שהמשטרה לא מיישמת.

קריאה: זה חמור מאוד.

המשפטים יוסף לפיד: יכול להיות שזה חמור, אבל זה לא בסמכותו של בית המשפט.

המשפטים יוסף לפיד: שופטים לא הולכים להרוס בית, שופטים לא הולכים לכפות עניין של מזונות.

קריאה: כבוד השר, חבר הכנסת לא שאל על המשטרה, הוא שאל על שר המשפטים.

קריאה: זה לא בסמכותה של המשטרה אבל זה בסמכותו של שר המשפטים לאכוף את החוקים במדינת ישראל ואם אין לך מספיק אמצעים תחזור לממשלה ותאמר את זה שם, לא כאן!

המשפטים יוסף לפיד: יש שר לביטחון פנים שכל המערכת הזו נמצאת בסמכותו, כשיבוא הוא תשאלו אותו.

קריאה: נכון מאוד.

המשפטים יוסף לפיד: אני גם לא בא בטענות אליו.

המשפטים יוסף לפיד: אני יודע שהמשטרה נועדה למטרה אחת וחלקה הגדול היום משמש למטרה אחרת.

אברהם הירשזון: בשנים האחרונות.

המשפטים יוסף לפיד: בנוגע לסניגוריה הציבורית, אני מאוד גאה על כך שבמסגרת המאבקים שאני ניהלתי מול שר האוצר על התקציב שלנו מנעתי צמצום תפקודה של הסניגוריה הציבורית.

המשפטים יוסף לפיד: הסניגוריה הציבורית היום מוכנה לטפל בכל מי שמרוויח פחות מההכנסה הממוצעת במשק.

קריאה: יש קריטריונים מוגדרים?

המשפטים יוסף לפיד: יש.

המשפטים יוסף לפיד: הסטטיסטיקאים מודיעים כל חודש מה ההכנסה הממוצעת.

המשפטים יוסף לפיד: אלה הקריטריונים.

המשפטים יוסף לפיד: לא חשוב שום קריטריון אחר, יכול להיות חילוני או דתי, ערבי או יהודי.

המשפטים יוסף לפיד: רצון להוריד את הסך לשכר המינימום ועל ידי כך היו מוציאים כרבע מהאנשים שהיום זכאים לכך מהמערכת.

המשפטים יוסף לפיד: לזה אני התנגדתי באופן תקיף ולא נגעו בסיוע המשפטי ובסניגוריה הציבורית.

המשפטים יוסף לפיד: אגב, הציבור לא יודע מה נעשה בעניין הזה.

המשפטים יוסף לפיד: אתה יודע שהסניגוריה הציבורית מטפלת ב-50 אלף תיקים בשנה?

המשפטים יוסף לפיד: הייתם חושבים את זה אם הייתי שואל כל אחד מכם בכמה תיקים הסניגוריה הציבורית מטפלת בשנה?

המשפטים יוסף לפיד: זה מספר עצום!

קריאה: אני קראתי בעיתון שיש הרבה עורכי דין מובטלים.

המשפטים יוסף לפיד: את הסניגוריה הציבורית, ברובה, עושים עורכי דין.

אלי אפללו: יש כאלה שמקבלים שכר קבוע וזה מגיע לסכום אדיר.

אברהם הירשזון: סליחה, ח"כ אפללו!

המשפטים יוסף לפיד: יש קריטריונים ויש מערכת מסננת.

המשפטים יוסף לפיד: לגבי הטאבו - בין השביתות הפחות מבורכות שעכשיו שוטפות את המדינה ישנה השביתה בטאבו.

המשפטים יוסף לפיד: אנחנו חסרי אונים מולה כי זה חלק מהמערכת של מפלגת פרץ להגדלת כוחה בקואליציה הבאה.

המשפטים יוסף לפיד: כמו שהם פוגעים באזרחי המדינה בכל מיני שטחים כך הם פוגעים גם בנושא הרישום בטאבו.

המשפטים יוסף לפיד: הטאבו עכשיו ממוחשב.

המשפטים יוסף לפיד: פעם היה ידוע שאתה צריך ללכת לעמוד בתור - היום אתה יכול ללכת הביתה ולהפעיל את המחשב שלך.

קריאה: בכל גוש חלקה?

אהרון אברמוביץ': בעניין הזה אני רוצה להוסיף מילה אחת - אנחנו עומדים בפני רפורמה מאוד משמעותית בטאבו בכך שכל אדם בבית, כפי שאמר השר, יוכל להוציא את נסח הטאבו שהוא מבקש.

אהרון אברמוביץ': רק דבר אחד צריך לזה - החלטה של ועדת הכספים של הכנסת.

אהרון אברמוביץ': אנחנו צריכים לשנות את תקנות האגרות לעניין הזה.

אהרון אברמוביץ': המערכת מוכנה.

קריאה: אנחנו נכנסים לדיונים מקצועיים.

אברהם הירשזון: מתי זה הוגש?

אברהם הירשזון: אדוני, מנכ"ל משרדך משמיץ את ועדת הכספים, אומר שהוגש אלינו חומר ואנחנו לא יעילים ולא טיפלנו בו.

אברהם הירשזון: לא הובא אלינו חומר!

קריאה: אדוני היו"ר, אנחנו נכנסים לדיונים מקצועיים, יש פה רשימה ארוכה של שאלות.

קריאה: לאט לאט עונים על כל השאלות המקצועיות.

קריאה: זה מצוין, רק תגידו שזה תוך כדי דיון.

המשפטים יוסף לפיד: אני עונה על השאלות שהוצגו לי, זה הכל.

המשפטים יוסף לפיד: בנוגע לבית הדין לעבודה - הופצה אגדה זדונית כאילו ביקשתי לסגור את בתי הדין לעבודה.

המשפטים יוסף לפיד: בסך הכל נשיא בית המשפט העליון, נשיא בית הדין הגבוה של העבודה, השופט אדלר, ואני, שלושתנו חתומים על מינוי ועדה.

המשפטים יוסף לפיד: האם מישהו חושב שהשופט אדלר יחתום על מינוי שמטרתו לסגור את בית הדין לעבודה?! איזה שטות זאת!

המשפטים יוסף לפיד: כבר מזמן היה דו"ח אחד על רפורמה.

המשפטים יוסף לפיד: זה חוק שחוקק ב-68', הצטברו 35 שנות ניסיון שמצריכות הרבה מאוד תיקונים ויש שאלה אחת שמרחפת מעל המערכת הזו כל השנים, והיא האם זה צריך להיות במערכת של בתי המשפט בתור בית דין לעבודה.

המשפטים יוסף לפיד: לא מבטלים, אלא כל בתי הדין במדינת ישראל נמצאים במערכת.

המשפטים יוסף לפיד: למשל, בית הדין למשפחה - יש בית דין עצמאי למשפחה אבל הוא במערכת.

המשפטים יוסף לפיד: אז יהיה בית דין לתעבורה אבל הוא יהיה במערכת.

המשפטים יוסף לפיד: המשפחה לא פחות קדושה מהעבודה.

המשפטים יוסף לפיד: בית הדין לעבודה הוא חריג כי בשיטה האנגלוסקסית תמיד כל בתי הדין נמצאים בתוך מערכת אחת אבל בשיטה הקונטיננטלית הם בנפרד.

המשפטים יוסף לפיד: אנחנו עובדים בשיטה אנגלוסקסית עם היוצא דופן הזה.

המשפטים יוסף לפיד: זו לא ההנחיה לוועדת זמיר, זה אחד מהדברים שוועדת זמיר תצטרך לשקול.

המשפטים יוסף לפיד: רבותיי, אלה שהתגייסו נגדי ונגד הנשיא בפרשה הזו בעצם חיזקו את אלה שטוענים שבית הדין לעבודה איננו מאוזן.

המשפטים יוסף לפיד: מדוע?

המשפטים יוסף לפיד: כי אם הם אומרים: "אנחנו הפועלים של ההסתדרות, אנחנו מתנגדים לכל רפורמה" הם מחזקים את הטענה שבית הדין הזה הוא של ההסתדרות.

המשפטים יוסף לפיד: אני אומר לכם - זה לא ביתה דין של ההסתדרות ולא בית הדין של העובדים, זה בית דין עצמאי מאוד פעיל ומאוד יעיל שלגביו יש שאלה של קונסטרוקציה של מערכת המשפט.

המשפטים יוסף לפיד: השופט זמיר עם ועדה אקדמית מכובדת יבדקו את זה ויכתבו דו"ח וכל מי שקפץ על העגלה הזו מתבקש לרדת ממנה.

המשפטים יוסף לפיד: בנוגע לעונשים קלים - אני הייתי רוב שנות חיי עיתונאי וגם עיתונאי בבתי משפט.

המשפטים יוסף לפיד: סף הענישה בארץ מאז שהייתי כתב בבתי המשפט מאוד עלה.

המשפטים יוסף לפיד: בנושאים מסוימים, כמו עבירות מין ועבירות אלימות במשפחה, אפשר לעשות סטטיסטיקה כמה שנים בממוצע התווספו לעונשים.

המשפטים יוסף לפיד: יחד עם זאת, כשר המשפטים אני לא אמור להתערב בשיקוליו של בית המשפט.

המשפטים יוסף לפיד: אסור לי לעשות זאת.

המשפטים יוסף לפיד: אני הכי פחות, מכל אדם במדינה, אמור להתערב בזה.

המשפטים יוסף לפיד: כמו כן, אני מעיד על כך, ואני לא אומר זאת נגד העיתונאים, שלפעמים יש פרוטוקול של 150 עמודים, עיתונאי נכנס לאולם, שומע על מה מדובר ומדווח 7 שורות, מהן יוצא שהשופט איבד את שיווי משקלו.

המשפטים יוסף לפיד: הוא לא יודע, נניח, שלנאשם הזה לפי תעודה רפואית נותרו 6 חודשים לחיות והשופט לא רוצה לתת לו למות בבית הסוהר, אבל העיתונאי יודע שהוא נאשם במשהו חמור וקיבל עבודות שירות.

המשפטים יוסף לפיד: זה מה שאחר כך מקומם את הציבור.

המשפטים יוסף לפיד: פשוט כי הם אנשים כמוכם וכמוני.

המשפטים יוסף לפיד: מה, בתי המשפט עוסקים בעידוד הפשע?

המשפטים יוסף לפיד: זו סתם עלילה.

המשפטים יוסף לפיד: אני רואה את פסקי הדין של השופטים כי אני עוסק בחנינות.

המשפטים יוסף לפיד: אני רואה אלפיים בקשות חנינה בשנה ואני רואה איזה פסקי דין שופטים פוסקים.

המשפטים יוסף לפיד: זה פשוט לא נכון!

המשפטים יוסף לפיד: יחד עם זאת, אני מוכן להודות בזה שפה ושם קורה איזה חריג, אז החריג הזה יקבל על הראש בערכאה יותר גבוהה, בשביל זה יש ערעורים.

המשפטים יוסף לפיד: לכן אני חושב שזה יותר מדי קל ויותר מדי זול להתייחס למערכת המשפט כיותר מדי סלחנית, אם כי הרב ליצמן יאשר שאנחנו אמורים להיות בני רחמנים.

המשפטים יוסף לפיד: אני לא אחתום על חנינה לסוחר סמים, מה שלא יהיה.

קריאה: זה הפוך, זה רחמני לא לחתום.

המשפטים יוסף לפיד: בנוגע להאזנות הסתר - האזנות הסתר נמצאות עכשיו בבדיקה של מבקר המדינה.

המשפטים יוסף לפיד: אני שמעתי פעם את השופט ברק, כשהופיע בוועדת חוקה, חוק ומשפט ונשאל איך זה שעל יותר מ-90% מבקשות המשטרה השופטים חותמים.

קריאה: 98%!

המשפטים יוסף לפיד: השופט ברק ענה: "מפני שלימדנו את המשטרה לא לבוא אלינו בבקשות סרק".

המשפטים יוסף לפיד: אני אומר לכם, אנחנו נעקוב אחרי מה שמבקר המדינה ימליץ.

המשפטים יוסף לפיד: הפרשה סביב מזרחי עוררה את השאלה הזו מחדש, אנחנו נעיין בדו"ח מבקר המדינה ונשקול את כל המערכת הזאת.

המשפטים יוסף לפיד: אתה יודע מה מדאיג אותי?

קריאה: ההצעה שלי הייתה לפני הפרשייה הזו, היא לא קשורה.

קריאה: זה פשוט חיזק את הצורך.

המשפטים יוסף לפיד: מה שאותי מדאיג הוא שכאשר עושים האזנת סתר רק אחריה יודעים אם היה לה מקום או לא.

המשפטים יוסף לפיד: זאת הבעיה עם האזנות סתר.

קריאה: יש סטטיסטיקה.

קריאה: יש סטטיסטיקה גם בנוגע האזנות?

קריאה: כן.

המשפטים יוסף לפיד: בתי הדין הרבניים עוברים ב-1 בינואר לסמכותו של משרד המשפטים, אני חושב ששם מקומם, זה ודאי לא חמישה תקנים.

המשפטים יוסף לפיד: אני מצהיר שלא יהיה מצדי כל ניסיון להשפיע על פסיקתם של הרבנים בבתי הדין הרבניים.

המשפטים יוסף לפיד: זה לא עולה בדעתי כמו שלא עולה בדעתי להשפיע על פסיקתם של שופטים בבית המשפט הרגיל.

המשפטים יוסף לפיד: אין להם ממה לחשוש, הם ימשיכו לפסוק על פי הדין.

המשפטים יוסף לפיד: אני רוצה להרגיע את הציבור שמצטייר לנגד עיניו משהו שאין לו שום בסיס.

המשפטים יוסף לפיד: אגב, הרוחות בבית הדין הרבני נרגעו.

המשפטים יוסף לפיד: יש עוד קצת פוליטיקאים שעוסקים בזה, וזכותם, אך אני מקווה שיהיה מעבר שקט, מסודר והוגן.

המשפטים יוסף לפיד: אני אשען לאחור כדי להוכיח שלחששות האלה לא היה מקום.

אלי אפללו: בנושא חנינות, יש משהו שנראה לי אבסורדי.

אלי אפללו: מצד אחד בתי המשפט הם אלו שנותנים את גזר הדין וכשמגיעים לנשיא בבקשה לחנינה הנשיא מקבל את ההמלצות האם לתת חנינה או לא.

אלי אפללו: יש סתירה בעניין הזה.

קריאה: למה?

אלי אפללו: אני אסביר.

אלי אפללו: קבעתם לפלוני אלמוני להיות במאסר.

המשפטים יוסף לפיד: אבל לא שופטים מעניקים חנינה.

אלי אפללו: לא שופטים, בתי המשפט, יש לזה קשר ישיר.

אלי אפללו: אני מדבר על העיקרון, כי כשמגיעות החנינות לנשיא הנשיא ב-99% מסתמך על ההמלצות שלכם.

אלי אפללו: אני רואה בזה סתירה אם זו סמכותו של הנשיא לתת חנינות ומצד שני הוא לא נותן את החנינות אם אין את ההמלצות שלכם.

המשפטים יוסף לפיד: יש איזושהי תפיסה מוטעית שחנינה היא ערכאה גבוהה יותר מבית משפט.

המשפטים יוסף לפיד: חנינה היא לא ערכאה של ערעור, חנינה היא התחשבות בנסיבות אנושיות מיוחדות שלא היו קיימות בעת מתן גזר הדין.

המשפטים יוסף לפיד: כמעט כל מי שמגיש חנינה טוען שהוא חף מפשע ואם הוא לא חף מפשע אז השופט היה אכזרי מדי.

המשפטים יוסף לפיד: בזה אנחנו לא עוסקים בכלל! אני אתן לך דוגמה במה עוסקים, דוגמה קונקרטית שאני המלצתי לנשיא לתת חנינה.

המשפטים יוסף לפיד: מדובר במקרה של חייל שנחטף ונרצח ואחיו היה מעורב באיזו עבירה.

המשפטים יוסף לפיד: ההורים פנו אלינו ואמרו שבן אחד שלהם נהרג והשני נדון עכשיו.

המשפטים יוסף לפיד: אמרתי שזו משפחה שאני לא רוצה להכות בה ולא יקרה שום אסון אם אני אמליץ לנשיא המדינה להעניק חנינה.

המשפטים יוסף לפיד: אלה סוג הדברים שאנחנו עושים.

המשפטים יוסף לפיד: אנחנו לא בית דין לערעורים.

המשפטים יוסף לפיד: לכן הבעיה שאתה מעלה היא לא קונקרטית.

המשפטים יוסף לפיד: השופטים לא יודעים על בקשות החנינה שמוגשות על פסקי הדין שלהם, זה בא מהיחידה שלנו, שהיא יחידה מאוד רצינית של שמונה עורכי דין, ויש יותר מאלפיים בקשות חנינה בשנה.

המשפטים יוסף לפיד: לגבי כל בקשות החנינה בודקים את אמיתות הטענות.

המשפטים יוסף לפיד: למשל, הוא אומר: "אבא שלי גוסס מסרטן, אמא שלי בבית חולים" - אנחנו בודקים אם האבא שלו גוסס מסרטן ואם אמא שלו בבית חולים.

המשפטים יוסף לפיד: זאת אומרת, פה יש עבודה שנשיא לא יכול לעשות.

המשפטים יוסף לפיד: אחרי כל הבדיקה הזו הממונה על מחלקת החנינות מביאה בפניי את המלצתה היא, אני קורא, שוקל, אומר לנשיא אם אני חושב שיש מקום לחנינה ואז הנשיא מחליט.

המשפטים יוסף לפיד: התוצאה היא שבערך 2% מבקשות החנינה נענות.

המשפטים יוסף לפיד: אני חושב שהמצב הזה הגון ביותר.

המשפטים יוסף לפיד: ח"כ סלומינסקי, אני לא רוצה להיכנס פה לכל הויכוח הגדול סביב בית המשפט העליון, אני חושב שזה בית משפט לתפארת ואני חושב שהוא מפרש את החוקים כפי שהכנסת מחוקקת.

המשפטים יוסף לפיד: הכנסת רשאית לחוקק חוקים אחרים והיא תפרש אותם.

המשפטים יוסף לפיד: אני באופן נחרץ נגד בית דין לחוקה, הוא לא קיים בכלל בשיטה האנגלוסקסית, הוא קיים רק בשיטה הקונטיננטלית.

המשפטים יוסף לפיד: הוא בעצם אמור להיות מעין כנסת זוטא במסווה של בית משפט.

המשפטים יוסף לפיד: אני מתנגד לזה, אני חושב שבית המשפט העליון הוא התקנה שבזכותה אזרחי המדינה יודעים שיש במדינה הזו צדק, שוויון וגם חסד.

המשפטים יוסף לפיד: כמובן שיש פסקי דין שיש להם רקע פוליטי והם מעוררים זעם מצד זה או מצד אחר של המתרס הפוליטי.

המשפטים יוסף לפיד: אני אומר לכם מה שהרומאים היו אומרים - "אל תיגע!

המשפטים יוסף לפיד: " רבותיי, יש לשמור את הנכס הלאומי הזה לטובת אזרחי המדינה.

המשפטים יוסף לפיד: אני לא יכול לבקש מאף חבר כנסת שלא ימתח ביקורת, אבל אני מבקש מחברי הכנסת להתייחס בכל הכבוד הראוי למקום האחד שבו אנחנו יודעים שאין פניות מלבד הפניה לחוק.

המשפטים יוסף לפיד: אגב, אני רוצה לומר לך שבשיחות עם ציבור חרדי, עם אנשים חרדים ועם רבנים, אני מגלה שבזמן האחרון מתגלה אצלם ההבנה לעניין הזה יותר מאשר בעבר.

המשפטים יוסף לפיד: מה הם מבינים?

המשפטים יוסף לפיד: הם מבינים שהם מיעוט שזקוק להגנה והם יודעים שאם הם ראויים להגנה הם ימצאו אותה בבית המשפט העליון.

המשפטים יוסף לפיד: אולי יש להם גם ביקורת, אך אני חושב שהם מתחילים להבין.

המשפטים יוסף לפיד: ברור מאוד שהדברים הכי שנויים במחלוקת מגיעים לבית המשפט העליון.

המשפטים יוסף לפיד: זאת אומרת, הוא אפריורית נמצא במצב של מתח חברתי ומשפטי, כי אחרת הדבר לא היה מגיע אליו אלא נגמר בבית המשפט המקומי.

המשפטים יוסף לפיד: לכן צריך להתייחס לבית המשפט הזה בכל הכבוד הראוי, גם אם יש הסתייגויות לפעמים מהתוצאות.

המשפטים יוסף לפיד: כמי שהיה מנכ"ל רשות השידור ובדק את זה אני אומר לך שיש תכונה אנושית מעניינת מאוד - אתה יכול לראות בטלוויזיה תשעה דברים שמוצאים חן בעיניך ואתה שוכח את זה בן רגע, תראה דבר אחד שאתה לא אוהב אתה תכעס מאוד.

המשפטים יוסף לפיד: זה נכון גם לגבי בית המשפט העליון.

המשפטים יוסף לפיד: כשהם נותנים פסקי דין שאתה מאוד מסכים להם אתה אומר זה נורמלי, זה טבעי, הרי גם אני חושב כך.

המשפטים יוסף לפיד: אחר כך יש פסק דין אחד שמרגיז אותך, את זה אתה זוכר.

המשפטים יוסף לפיד: אז צריך גם לתת לאספקט הפסיכולוגי הזה איזשהו מרווח בתוך התודעה העצמית שלך.

המשפטים יוסף לפיד: לא הועמדו שתי פרקליטות לדין, אני לא יודע מי אמר לי את זה.

המשפטים יוסף לפיד: הועמדה פרקליטה אחת לדין, לגבי הפרקליטה השניה - העניין שלה הועבר לבית הדין המשמעתי.

המשפטים יוסף לפיד: אגב, רק כדי שתירגע פוליטית, מבחינת ההשמצות שאין להן יסוד, אחת מושמצת שהיא שמאלנית מדי והשניה מושמצת שהיא ימנית מדי.

ניסן סלומינסקי: לאן אמרתי שפה זה לא על הרקע הזה.

המשפטים יוסף לפיד: אם בתוך מערכת שבה עובדים 700 עורכי דין שעוסקים באלפי נושאים סופר-רגישים, שבני אדם, הון ומשפחות תלויות בהם, אז אם יש מקרה וחצי בשנה של חריגים, שאגב - עוד לא הוכחו כי עוד לא נשפטו, אני חושב שזה בכלל לא מעורר דאגה לגבי תקינותה של המערכת.

קריאה: יש הדלפות לתקשורת.

המשפטים יוסף לפיד: השאלה האחרונה הייתה שאלה מקצועית לגבי ועדת גרסטל.

המשפטים יוסף לפיד: גרסטל היא שופטת שנתמנתה להיות בראש ועדה שבודקת את התמחות עורכי הדין, משך ההתמחות ואופן הבחינות שלהם.

המשפטים יוסף לפיד: ועדת גרסטל המליצה על החמרת הבחינות ועל הארכת ההתמחות משנה לשנה וחצי.

המשפטים יוסף לפיד: הופיעו בפניי 8 נציגי הפקולטות של הסטודנטים, 8 סטודנטים למשפטים, ואמרו את השגותיהם לגבי ההשגות של ועדת גרסטל.

המשפטים יוסף לפיד: אני הודעתי ליו"ר לשכת עורכי הדין שאני מזמן את המשלחת שלו, אני אשמע גם אותו ואז אני אחליט אם אני מאמץ את החלטות ועדת גרסטל או לא.

המשפטים יוסף לפיד: הנטייה שלי היא למצוא פשרה שמאמצת חלק מההמלצות אבל גם מתחשבת בציבור הסטודנטים.

המשפטים יוסף לפיד: לא אמרתי בזה את מילתי האחרונה ולא התחייבתי לדבר עד שלא קראתי את כל החומר.

אברהם הירשזון: אני עשיתי איזושהי טעות ואני רוצה לתקן אותה.

אברהם הירשזון: למעשה, לח"כ דהן יש מספר שאלות שהוא לא שאל.

נסים דהן: לא בתחום המאקרו ולא בתחום הערכים או בתחום הויכוח.

אברהם הירשזון: זה בסדר.

נסים דהן: על זה יש לי מחלוקת גדולה, אני לא רוצה אפילו להיכנס אליה.

נסים דהן: אבל יש לי שאלות מקצועיות והשר אומר שעל זה הוא מבקש מהמנכ"לים לענות.

נסים דהן: אני מחכה בסבלנות.

אברהם הירשזון: אתה תשאל את השאלות עכשיו, השר יסיים את מה שהוא רוצה לומר, אולי הוא ירצה להתייחס לשאלותיך, ולגבי היתרה יענו אנשי המקצוע, המנכ"לים.

נסים דהן: יש לי מספר שאלות מקצועיות מתחום הספר פרופר של התקציב: יש תוספת משמעותית בניהול ומטה של כמעט 80 מיליון שקל.

נסים דהן: האם יש הסברים למה זה מיועד, כאשר בכל המדינה מקצצים ופה יש תוספת?

נסים דהן: אני כמעט בטוח שזה מוצדק, ראוי ונכון, אך אני מבקש לדעת למה מיועדת התוספת המשמעותית הזו.

נסים דהן: כבוד השר, יש לך בתקציב יותר מ-70 מיליון שקל מוסתרים בכל מיני מקומות תחת הכותרת "רזרבה".

נסים דהן: משום מה זה התקציב היחיד בכל משרדי הממשלה שיש בו 6 מקומות עם רזרבות משמעותיות מאוד.

קריאה: זה בכל המשרדים.

נסים דהן: לא בכולם.

נסים דהן: אני בתקציב מבין לא פחות, אולי אותו דבר, ואם אני אומר לך שלא בכל המשרדים זה בצורה הזאת אני יודע על מה אני מדבר.

נסים דהן: בכל משרדי הממשלה יש מקסימום שני מקומות לרזרבה, אחד להתייקרויות ואחד לשיפור שכר.

נסים דהן: ברגע שיש יותר משני מקומות של רזרבה צריכים לבדוק את זה.

נסים דהן: השר לא ידע, גיליתי לו.

נסים דהן: יש לך 70 מיליון שקל ברזרבה שאתה יכול להשתמש בהם אחרי כל הקיצוצים.

המשפטים יוסף לפיד: למה אתה חושב שלא ידעתי?

נסים דהן: אז למה לא גילית לנו?

נסים דהן: אני שמח אם אתה יודע.

המשפטים יוסף לפיד: אנחנו עוד לא דיברנו על זה.

נסים דהן: גם אני לא ביקשתי לדבר, אמרו לי שעכשיו זה הזמן.

קריאה: לגבי חקירת שוטרים אתה יודע כמה שוטרים יצטרכו לחקור?

קריאה: לתת לך הסבר?

קריאה: הנה, צריכים רזרבה לדברים האלה.

נסים דהן: על שאלה אחת כבר קיבלתי תשובה, ביקשתי לדעת בכמה תיקים הסניגוריה הציבורית מטפלת ואני שמח לשמוע שמדברים על כ-50 אלף תיקים.

נסים דהן: גם על הקריטריונים שמעתי שהקריטריון היחיד הוא השכר הממוצע במשק.

קריאה: היום זה יותר גבוה.

קריאה: הסניגוריה הציבורית מטפלת עד 67% מהשכר הממוצע במשק.

נסים דהן: השר אמר השכר הממוצע.

קריאה: הוא אמר שרצו להוריד את זה לשכר המינימום והוא נלחם.

קריאה: הקריטריון הוא 67% מהשכר הממוצע במשק ורמת ענישה.

קריאה: יחד עם זאת, לשופטי בית המשפט יש אפשרות למנות גם למי שלא ממלא את הקריטריון שלנו.

המשפטים יוסף לפיד: סליחה על הטעות שלי, אבל לא הורדנו גרוש.

נסים דהן: זו לא הייתה השאלה שלי.

נסים דהן: השאלה שלי הייתה האם יש שיקול לדעת למנהל הפרקליטות.

המשפטים יוסף לפיד: לשופט יש.

נסים דהן: או לשופט, לגבי איזה תיק הוא מעביר לסניגוריה הציבורית ואיזה לא.

נסים דהן: חשבתי שהקריטריונים נוקשים ואין שיקול דעת, אני שומע שיש גם שיקול דעת.

המשפטים יוסף לפיד: שיקול הדעת הוא למעלה.

המשפטים יוסף לפיד: כלומר לא להוריד, אלא לתת סניגור בכל זאת גם למי שמרוויח שכר גבוה יותר.

נסים דהן: זאת אומרת שיש רק מינימום, שהוא נכנס בכל המקרים.

קריאה: כן.

נסים דהן: עוד שאלה בתחום הטכניקה והמקצועיות של המשרד, בנושא של רישום בטאבו - אני לא מדבר על השביתות, יש החלטת ממשלה לסיים את כל רישום הטאבו במדינה.

נסים דהן: עד היום זה לא הסתיים.

נסים דהן: איפה זה עומד?

נסים דהן: יש המון רישומים בכל מיני חברות משכנות, הייתה החלטה לסיים את הכל ולהעביר את הכל לטאבו, שלא יהיה יותר רישום אחר.

נסים דהן: הממשלה הקצתה גם לזה תקציבים מיוחדים כדי לחסל פעם אחת ולתמיד את הרישומים הכפולים האלה באלף ואחד מקומות, אני רק רוצה לציין שזה עולה הון תועפות לאזרח הקטן.

נסים דהן: ברגע שזה רשום בטאבו יש לך אגרת טאבו, נעשית העברה ונגמר הסיפור, אבל ברגע שזה רשום באלף רשימות משכנות - פה אלפיים שקל, שם אלף שקל - זה עולה פי עשר אם לא רשומה בטאבו העברת דירה! ובסוף לא מצליחים להעביר ואז לא מקבלים משכנתא ומשלמים על זה הזוגות הצעירים המסכנים.

נסים דהן: יש לי מספיק פניות של זוגות צעירים שקנו דירה, לא ידעו שזה לא רשום בטאבו, כשבאו לקבל משכנתא התברר שהם לא יכולים כי זה לא רשום כדין, זה רשום באלף ואחד מקומות, והמשכן לא מוכן להתערב.

נסים דהן: זה סבל נורא לאזרחים.

נסים דהן: אני רוצה לקבל תשובה מהשר או מאנשי המקצוע מתי אחת ולתמיד תסתיים ההעברה הזו, כי יש החלטת ממשלה וגם הוקצו משאבים מתאימים.

נסים דהן: לגבי היחידה לחקירת שוטרים, האם נוכל לקבל פרטים כמה תלונות התקבלו בשנה האחרונה נגד שוטרים, וכמה מתוך אלה שהועמדו לדין נמצאו מוצדקות?

נסים דהן: שאלה נוספת, שהיא בעצם למשרד האוצר, אני רק רוצה לשבח את שר המשפטים שהצליח להשיג את התקציב - משרד המשפטים הוא אחד המשרדים היחידים שתקציב הפיתוח שלהם לא נמחק ולא הצטמצם, הוא נשאר כמעט ברמה של שנה שעברה, 110 מיליון שקל לבניית בתי משפט.

נסים דהן: לצערי אני לא יכול לשבח כשמדובר בבתי חולים, אדוני השר, ואתה יושב ליד שולחן הממשלה, אני יכול לספר לך בצער שתקציב הפיתוח לבתי החולים השנה נמחק לגמרי ואתם הצבעתם בעד.

קריאה: גם תקציב הפיתוח של בתי הדין הוא אפס.

נסים דהן: גם תקציב פיתוח למוסדות ציבור, שגם משרתים את האזרח באותה רמה ובאותה חשיבות, לצערי הוא אפס.

נסים דהן: אין שום תקציב פיתוח, כשבבתי המשפט הוא נשאר ברמה של שנה שעברה לפחות.

נסים דהן: יש לך במשרד מחלקה מאוד חשובה והיא הנציבות לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות.

נסים דהן: התקציב שם מגוחך - 2.8 מיליון.

נסים דהן: אי אפשר עם כזה תקציב מצחיק למלא את המשימה החשובה הזו של הנציבה שעושה עבודה נפלאה.

נסים דהן: זו הכתובת היחידה אליה מוגבלים, נכים ומסכנים יכולים לפנות ולקבל סעד על אי ביצוע חוקים של מדינת ישראל.

נסים דהן: למשל, כמו שאתמול התבשרנו, 95% ממבני הציבור במדינת ישראל עדיין לא נגישים.

נסים דהן: מי שיכול לטפל בהם זו רק אותה נציבה, אבל עם 2.8 מיליון שקל היא לא יכולה לעשות כלום.

המשפטים יוסף לפיד: אני אענה לך קודם כל על השאלה האחרונה, על שאר השאלות יענו המנכ"לים.

המשפטים יוסף לפיד: השבוע ממשלת ישראל העבירה החלטה ביוזמתי שמחייבת כל משרד ממשלתי למנות מתוך הבכירים הקיימים שלו נציג לטיפול באנשים עם מוגבלות, כך שהאחריות אמנם תישאר אצל הנציבה, ששייכת למשרד המשפטים, אבל מעכשיו כל משרד ממשלתי יהיה חייב לטפל בבעיות הנגישות שבתחום הפעולה שלו.

המשפטים יוסף לפיד: לכן האחריות המעשית לנושא הזה תפוזר החל מהשבוע בין כל המשרדים הממשלתיים.

המשפטים יוסף לפיד: יש בסיס לביקורת שלך, אך אתה צריך לחשוב גם על הרגישויות המופלגות של ציבור המיעוטים.

המשפטים יוסף לפיד: אם אני אטפל בבתי המשפט השרעיים בצורה שמשמעותה היא הגבלת סמכותם מפני שאין צורך בזה או בזה, זה בימינו אנו יתפרש כהתנכלות שהתועלת שבה לא מצדיקה את ההרגשה הרעה שזה יעורר, לכן אני לא נוגע בזה.

איוב קרא: לפי החוק שעבר הם יכולים לעתור לבית משפט אזרחי לחלוקת ממון.

איוב קרא: כל התוכן מבתי הדין השרעיים נלקח.

המשפטים יוסף לפיד: העברנו את החוק הזה במסגרת שוויון האישה.

אברהם הירשזון: אדוני השר, תרשה לי לשחרר אותך, אנחנו נמשיך עם המנכ"לים.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לך.

אברהם הירשזון: למרות שזה היה דיון תקציבי הרחבנו קצת את היריעה, אך אני חושב שזה חשוב מאוד.

המשפטים יוסף לפיד: אני מודה לכם.

נסים דהן: הייתי רוצה לשמוע על הנושא של האפוטרופוס, צריך לעשות גם שם איזה סדר.

נסים דהן: הפרסום לגבי הנושא צריך להופיע בכל המקומות, יכול להיות שאנשים לא יודעים שאפשר לפנות, לא ברור איך פונים ולא ברור גם הקריטריון איך הם מחליטים.

נסים דהן: אני ביררתי לגבי חברי כנסת וקיבלתי שתי תשובות מהאפוטרופוס, אחת שהוא לא נותן לחברי כנסת ואחת שכן, אני לא יודע איזה תשובה היא הנכונה.

אהרון אברמוביץ': ח"כ דהן שאל לגבי סעיף של 70 מיליון שקל.

אהרון אברמוביץ': בתקציב הזה נמצאים סעיפי הפעולות של הסניגוריה הציבורית ושל הסיוע המשפטי כיוון שחלק גדול מביצוע העבודה של הסניגוריה ושל הסיוע המשפטי מתבצע באמצעות עורכי דין חיצוניים, לכן סעיפי הקניות שלנו גדולים לצורך ביצוע עבודה סניגוריה והסיוע, לכן זה מתבטא במספרים בתקציב.

קריאה: לא הבנתי.

אהרון אברמוביץ': הסעיף הזה נבע כתוצאה מזה שמתוך תקציב הקניות אנחנו מבצעים את הרכישות של השירות של עורכי הדין החיצוניים שעושים עבודה עבור הסניגוריה.

קריאה: וזה לא היה בשנים קודמות?

קריאה: יש תוספת תקציב לסניגוריה ולסיוע.

אהרון אברמוביץ': סעיפי הסניגוריה והסיוע היו בעבר בחוסר מאוד גדול בין התקציב הרשום לבין התקציב בפועל.

אהרון אברמוביץ': חלק מהבעיות שהיו לנו בעבר בהפעלת הסניגוריה והסיוע היה בכך שהתקציב הרשום בספרים היה קטן מההוצאות שלנו בפועל.

אהרון אברמוביץ': ההוצאות בסוף השנה היו הרבה יותר גדולות.

אהרון אברמוביץ': גם עכשיו סעיפי התקציב שלנו לסניגוריה ולסיוע עדיין לא מספיקים אבל השנה, בתיאום עם האוצר, גישרנו על פער מסוים והכנסנו לבסיס התקציב חלק מהפעולות.

נסים דהן: מה שאתה אומר הוא שבשנה שעברה, למשל, או לפני שנתיים, הוספתם לסעיף התקציבי הזה על חשבון סעיפים אחרים.

אהרון אברמוביץ': לא, האוצר הוסיף לנו גם בשנה שעברה.

נסים דהן: כלומר ההוצאה בשנת 2002 הייתה גבוהה יותר מהתקציב.

אהרון אברמוביץ': נכון.

אהרון אברמוביץ': גם בסניגוריה וגם בסיוע.

נסים דהן: זה לא כתוב.

אהרון אברמוביץ': לגבי רישום הדירות של השיכון הציבורי בטאבו, זה נושא מאוד חשוב שאנחנו מטפלים בו.

אהרון אברמוביץ': אחד הנושאים הוא שימוש ב-120 אלף דירות בשיכונים ציבוריים.

אהרון אברמוביץ': אנחנו ממשיכים להשקיע הרבה מאוד משאבים בעניין הזה, העניין מורכב.

אהרון אברמוביץ': בכל מקרה, אנחנו רואים את זה כאחד היעדים המרכזיים של משדר המשפטים שסימנו לעצמנו וגם הכנו תוכנית עבודה שבתוך חמש שנים אנחנו אמורים להתגבר על כל הפער ולרשום את כל הדירות של השיכונים בטאבו.

נסים דהן: זו תוכנית חדשה, התוכנית הקודמת הייתה אמורה להסתיים לפני שנה.

נסים דהן: הייתה בעיה עם מיפוי, אני מכיר את הבעיה מקרוב, אלפי זוגות צעירים סובלים מכך שהתהליך הזה עוד לא הסתיים, הם משלמים אלפי שקלים על העברת דירה וקבלת משכנתא, לעומת אם זה היה רשום בטאבו.

נסים דהן: אלפי שקלים יותר! אם אנחנו רוצים להטיב עם אותם זוגות צעירים צריכים לזרז את העניין, ונכון אומר מנכ"ל משרד המשפטים שהם לקחו לעצמם מטרה אבל זה היה צריך להסתיים מזמן.

יעקב ליצמן: אולי אני יכול להמליץ ליו"ר, אנחנו פה בוועדת כספים, כפי שידוע יש גם עיצומים, התבשרנו השבוע שהיה מבצע של יום אחד לחלוקת דמי אבטלה.

יעקב ליצמן: אנחנו לא מתערבים בשלטון ובעיצומים אבל כשיש דבר כזה שעושה נזק אדיר, בעיקר למשפחות נזקקות, אני רוצה שאנחנו, כוועדת כספים, נתאחד כולנו ונמליץ לעשות מבצע ליום-יומיים כפי שעשו בנושא דמי אבטלה.

אברהם הירשזון: אני לא יכול לקבל עכשיו החלטה בשם כל חברי ועדת כספים כי הם אינם פה אבל אני ארשום את הצעתך.

אברהם הירשזון: נמצאים כאן גם נציגי ההסתדרות, אתם יכולים להעביר את בקשתנו בנושא הזה כדי למנוע את הסבל, אני בטוח שגם השביתה והעיצומים שההסתדרות עושה הם כדי להגן על העובד ולא כדי לגרום סבל לאזרחים.

אברהם הירשזון: אם יש אפשרות במסגרת הזאת לעשות זאת, אנא העבירו את הדרישה שלנו כוועדת כספים.

אהרון אברמוביץ': ח"כ ליצמן שאל לגבי האפוטרופוס הכללי והפרסום.

אהרון אברמוביץ': ישנם פרסומים שהם פרסומים שוטפים של האפוטרופוס הכללי ובעניין הזה אנחנו במהלך של רפורמה שהפרסום יהיה בנוסף לעיתונים גם באינטרנט כדי שזה יהיה נגיש יותר לאנשים נוספים ורבים.

אהרון אברמוביץ': אני חושב ששאלת לגבי ועדת העזבונות, לגבי הקצבות.

אהרון אברמוביץ': מי שקובע את הקריטריונים ואת הקצאת המשאבים הוא לא האפוטרופוס הכללי אלא ועדת עזבונות ברשות השופט סגלסון, שהיא ועדה ציבורית שפועלת על פי קריטריונים.

אהרון אברמוביץ': אם יש שאלות לוועדה אשמח לשאלות ספציפיות, הוועדה תענה עליהן אם יש כאלה.

יעקב ליצמן: אני אעביר את השאלות, לא עכשיו.

אהרון אברמוביץ': הייתה שאלה נוספת של ח"כ דהן לגבי מח"ש, מנהל אגף ארגון ותקצוב במשרד, גדעון בן דוד, יענה עליה.

גדעון בן דוד: למח"ש מגיעות כל שנה כ-6,300 תלונות.

גדעון בן דוד: במהלך השנה האחרונה טופלו במח"ש 1,611 תלונות, מתוכן 206 הגיעו לדין פלילי, 236 לדין משמעתי, 389 נסגרו בגלל חוסר אשמה, 577 נסגרו בשל חוסר ראיות, 68 נסגרו בשל עבריין לא נודע, 3 נסגרו בעקבות מות חשוד כאשר אותו אדם שהתלוננו נגדו נפטר, ותיק אחד נסגר בשל התיישנות.

השופט דן ארבל: לגבי הרזרבות - תשובה שמתייחסת גם למשרד המשפטים וגם להנהלת בתי המשפט - הרזרבות לא שלנו, ח"כ דהן.

נסים דהן: אני יודע.

השופט דן ארבל: אלה רזרבות של האוצר.

השופט דן ארבל: הן נובעות מצפי להתייקרויות, אין לנו שליטה עליהן וגם אין לנו יכולת להשתמש בהן, כך שזה בכלל לא בידינו ולא שלנו.

השופט דן ארבל: לעניין המערכת בכלל, צריך להבין שמערכת בתי המשפט בישראל היא המערכת הלחוצה ביותר בעולם, היא מערכת של 520 שופטים בסך הכל שמתמודדת עם 1.2 מיליון תיקים בשנה.

השופט דן ארבל: התקציב שלה השנה צומצם בסכומים די ניכרים למרות שמספר התיקים עלה בצורה משמעותית, בעיקר בגלל המצב הכלכלי הקשה שגורם להמון תביעות על חובות שלא משולמים ושגורם להתנפחות תיקי הוצאה לפועל בצורה משמעותית ביותר, למרות זאת תקציב מערכת המשפט בסך הכל צומצם ואין לי בשורה ל-2004, אני מודיע לכם שיהיה לנו קשה מאוד להתמודד ב-2004 עם המצוקות הקשות במערכת המשפט שנובעות בעיקר מהמצב הכלכלי הקשה.

השופט דן ארבל: לגבי התקציב שהארת את עינינו לגביו, בנושא פיתוח ובינוי, אני רוצה לצמצם את ההתלהבות.

קריאה: יש שני תקציבים לפיתוח ולבינוי.

השופט דן ארבל: הלוואי שזה היה כפי שאתה אומר.

השופט דן ארבל: דע עקא, שאנחנו נמצאים במצב בינוי בתי המשפט באחד המצבים הגרועים ביותר מכל מדינות המערב.

השופט דן ארבל: מערכת הבניינים של בתי המשפט בחלקה הגדול מטה ליפול, מבנים שנמצאים במצב שלא ראוי בכלל שבתי משפט במדינת ישראל יהיו בו.

השופט דן ארבל: אני שמח ששר האוצר לשעבר, בייגה שוחט, יושב כאן, הוא הראשון שהתחיל עם תוכנית בניין ראויה לשמה, זה התחיל עם מה שנקרא "תוכנית היכלי בתי המשפט".

השופט דן ארבל: לפני השר לשעבר בייגה שוחט אף אחד לא השקיע אגורה בבנייני בתי המשפט בישראל והבניינים היו במצב מוזנח ביותר.

השופט דן ארבל: התוכנית הזו היא תוכנית רב שנתית של בינוי בתי המשפט.

השופט דן ארבל: לצערי הרב השנה היא דווקא קוצצה מפני שהייתה תוכנית שהמשיך השר שטרית, 9 בתי משפט קוצצו מתוך התוכנית הזאת ועדיין יש לנו בארץ 9 בתי משפט במצב מביש, כמו צפת, טבריה, קריית שמונה, אשקלון וחדרה, כל אלה קוצצו.

השופט דן ארבל: לגבי מה שנשאר, ה-110 מיליון האלה שאתה רואה הם לא לבינוי, 50 מיליון מתוכם הם למחשוב, יש מערכת מחשוב שנמצאת בתהליך פיתוח מואץ והיא מאפשרת את ההתמודדות עם 1.2 מיליון התיקים האלה.

השופט דן ארבל: העלינו את כל תיקי בתי המשפט לאינטרנט ובשנת 2004 אזרחי מדינת ישראל יוכלו להגיש תביעות באמצעות האימייל ולא יצטרכו לכתת את רגליהם לבתי המשפט, זאת בשורה גדולה מאוד שחלק גדול מאוד מהתקציב שאתה רואה שם, 50 מיליון שקל, מוקדש לה.

קריאה: יש עוד 21 מיליון שקל למחשוב אצלנו.

השופט דן ארבל: נכון.

השופט דן ארבל: סך הכל 70 מיליון למחשוב, שהיא תוכנית לתיק אלקטרוני והיא תאפשר לאזרחי מדינת ישראל לא לבוא לבתי המשפט ולא לעמוד בתורים אלא להגיש את התביעות מרחוק.

השופט דן ארבל: זו תוכנית חיובית ביותר, אני חושב שכולנו צריכים לתמוך בה.

נסים דהן: השאלה לא הייתה למנכ"לים, זו הייתה שאלה יותר בתחום הפוליטי איך השרים הצביעו בעד פיתוח - כשכולנו בעדו - כאשר לבתי החולים זה קוצץ.

נסים דהן: השאלה היא לא אליך, השאלה לשר.

השופט דן ארבל: אני רוצה לבקש מהוועדה, גם אנחנו וגם משרד המשפטים נמצאים במצב אנוש כתוצאה מאי אישור העודפים בוועדת הכספים.

השופט דן ארבל: אני מודיע לכם שהרבה מאוד קבלנים של חברות שעובדים אתנו לא מקבלים כספים זה זמן רב.

השופט דן ארבל: אנחנו הולכים לגרום להתמוטטויות של הרבה מאוד גופים כיוון שאנחנו לא מעבירים כספים.

קריאה: הטענה היא לוועדה או לאוצר?

השופט דן ארבל: לוועדה.

קריאה: לוועדה אין שום פניות.

אברהם הירשזון: יש פניות רבות שמונחות על שולחן הוועדה.

השופט דן ארבל: אנחנו לא יכולים להמשיך לעבוד.

קריאה: כמה ימים?

קריאה: יום-יומיים?

אברהם הירשזון: לא, כבר שבועיים.

אברהם הירשזון: חברי הוועדה באים לשמוע את ההסברים, באו נציגים שלא נתנו שום הסברים.

אברהם הירשזון: בכל הכבוד, חברי הוועדה הם לא תוכים ואם חברי הוועדה לא יקבלו הסברים הם לא יצביעו.

קריאה: הוא לא מדבר על שבועיים, הוא מדבר גם עד שמגיע לוועדה.

אברהם הירשזון: זה לא אנחנו.

קריאה: זה דרך האוצר.

השופט דן ארבל: כרגע יושבת פה נציגת האוצר.

אברהם הירשזון: ברוך השם שהיא הגיעה.

השופט דן ארבל: אני רציתי לשדר את המצוקה שלנו.

אברהם הירשזון: הבנתי.

אברהם הירשזון: אנחנו רצינו לשדר לך את המצוקה שלנו בנושא הזה, שאנחנו בני אדם שרוצים לחשוב ורוצים לקבל החלטות על פי מה שמציגים בפנינו ואם לא מציגים בפנינו אנחנו לא יכולים לקבל החלטות.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לכם, הישיבה הזו נעולה.