ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 50, 2003-08-05 00:00

אברהם הירשזון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

אברהם הירשזון: בקשר לנושא הראשון, אם אתם זוכרים לפני שבוע דנו בנושא בקשה להארכת מועדים של מפלגה אחרת ושם לא הייתה לנו את הרשאתו של מבקר המדינה.

אברהם הירשזון: היום אנחנו נמצאים עם סיעת הברית הלאומית הדמוקרטית, ולה בקשה להארכת מועדים לפי סעיף 10 לחוק מימון מפלגות התשל"ג- 1973, והמבקר מבקש לאשר להם הארכת מועדים עד לאתמול.

יצחק הרצוג: אז צריך לאשר את זה.

אברהם הירשזון: זו הסוגיה שעומדת בפנינו ואני אבקש את כל האורחים ביציע לתת לנו להתדיין בשקט בנושא.

אברהם הירשזון: בבקשה, חבר הכנסת ליצמן.

יעקב ליצמן: אני חושב שמבקר המדינה, עם כל הכבוד לו, לא מתנהג בהוגנות, אם הוא מאשר עכשיו הוא היה צריך לאשר גם את הקודם, שניהם ערבים.

יעקב ליצמן: אם כך אני מציע לעשות רביזיה לקודם ולאשר את שניהם.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות שיבואו בכל פעם עם שיגעון אחר, אני מציע או שלא נאשר את זה גם, או שנאשר את שניהם, אני מציע כן לאשר אבל את שניהם.

רוחמה אברהם-בלילא: אני בהחלט מצטרפת לדעתו של חבר הכנסת ליצמן, ואני חושבת שמן הראוי שמבקר המדינה יביא פעם אחת ולתמיד את הכל כמקשה אחת ולא כל חודש או כל שבוע.

רוחמה אברהם-בלילא: שיעשה בדיקה אצלו ויביא את הכל ביחד.

אברהם הירשזון: אז מה את מציעה?

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שהפעם נאשר את זה אבל מפה ואילך שיהיה אישור אחד לגבי כולם.

אברהם הירשזון: אני חייב לומר שמבקר המדינה לא אוסף את הדברים, צובר אותם ומביא כמקשה אחת.

אברהם הירשזון: יש אליו פניות של מפלגות, הוא מתייחס בהתאם לפניות.

אברהם הירשזון: אם פונות אליו מפלגות בתקופות שונות, בכל פעם שהם פונות הוא מביא את זה וצריך לבדוק את העניין.

רוחמה אברהם-בלילא: אז אולי שיוציא הודעה אחת לכולם.

אברהם הירשזון: גם אם הוא יוציא הוראות זה כבר לא לגבי הבחירות שהיו, זה יכול להיות לגבי הבחירות שיהיו.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת רצאבי בבקשה.

אהוד רצאבי: אני אחסוך את הזמן של הוועדה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אלי אפללו.

אלי אפללו: אני חושב שלא צריך לתקוף את מבקר המדינה מפני שזה בא לפניו בכל פעם לגופו של עניין נושא אחר ולא במקשה אחת.

אלי אפללו: אם הוא ממליץ אני סומך על מה שהוא ממליץ ואם הוא לא ממליץ אז אני לא אמליץ, אני מקבל את המלצתו במלוא מובן המילה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת סלומינסקי ואחריו חבר הכנסת הרצוג.

ניסן סלומינסקי: כולנו יודעים מהחיים שהרבה פעמים אתה נותן תאריכים כדי לאיים על מישהו ומודיע לו שהגיע הזמן ואם לא הוא ייכנס לצרות.

ניסן סלומינסקי: אבל המכתב של המבקר עכשיו אומר שהם הגישו את זה, כבר על השולחן, זה כבר קיים, אם זה קיים זאת אומרת שהמכתב הקודם, ואי האישור עשה את שלו ועכשיו זה נמצא.

אברהם הירשזון: המכתב הקודם היה של סיעה אחרת.

ניסן סלומינסקי: אני קורא לפני שזו אותה מפלגה.

ניסן סלומינסקי: בפעם הקודמת זו אותה מפלגה בדיוק ובפעם הקודמת לא אישרנו ועכשיו אנחנו מאשרים.

ניסן סלומינסקי: אז אתה מדבר על משהו אחר לגמרי.

ניסן סלומינסקי: מאחר והם כן עשו והגישו כבר והנקודה שזה נמצא עכשיו על שולחנו אז נאשר את זה ונגמור את הסיפור.

יצחק הרצוג: מדובר על סיעה שיש לה חברי כנסת בכנסת, זו בל"ד, וכמו שכותב הגזבר הם הגישו אותה ב- 31 ביולי והמבקר מבקש ומתנה את קבלתם בהמצאת אישורנו.

יצחק הרצוג: אז בואו נאשר ונגמור עם זה.

ניסן סלומינסקי: אם לא נאשר הכוונה שלא יהיו חכ"ים אז יכול להיות שלא כדאי לאשר.

אברהם הירשזון: אתה מציע ועדת משנה בנושא?

אברהם הירשזון: אני חושב שבסך הכל כל אחד אמר את דברו ובסופו של דבר ישנה הצבעה דמוקרטית.

אברהם הירשזון: מי בעד האישור?

אברהם הירשזון: בעד: 6 נגד: אין נמנעים: 1 הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הנושא אושר, נעבור לנושא הבא.

אברהם הירשזון: תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(חישוב תשלומים בעד שירותי בזק והצמדתם), התשס"ג - ‏2003 תקנות התקשורת (בזק ושידורים)(תשלומים בעד שירותי בזק המפורטים בתוספת לחוק), התשס"ג – 2003.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לנושא תקנות התקשורת.

אברהם הירשזון: לפני שאנחנו ניגשים להצבעה, האם יש מישהו שרוצה לומר משהו?

אהוד רצאבי: יכול להיות שהדברים נאמרו, כי לא נכחתי בישיבה שקדמה שדנה בזה.

אהוד רצאבי: בהצעה שאנחנו דנים בה יש מצב שבו דמי השימוש הקבועים הועלו, אמנם לא בסכומים גבוהים אבל הם הועלו.

אהוד רצאבי: חשבתי שאולי נכון היה ליצור דיפרנציאציה בין הסכום שמשלם גוף עסקי לבין סכום שמשלם גוף פרטי.

אהוד רצאבי: הסיבה היא מפני שההוצאה הזו על גוף פרטי היא הוצאה של 100% בשעה שאצל הגוף העסקי, גם המע"מ בשיעור 18% ואולי 17% מינואר, וגם הסכום עצמו הוא הוצאה מוכרת כך שלמעשה הסכום אצלו נמוך ב- 36% מס, זאת אומרת שיש לזה יתרון בחיסכון במע"מ וישנה הטבה לגוף העסקי לעומת משק הבית.

אהוד רצאבי: לכן אני חושב שיש מקום אולי לתקן את הסכום של דמי השימוש הקבועים , להעלות אותם לגופים העסקיים ולתת את ההטבה למשקי הבית.

יצחק הרצוג: לא הייתי בדיון הקודם, והנגיד שהיה פה בשבוע שעבר דיבר על משקי הבית ככוח מרכזי בכלכלה, אז יוצא מצב שאנחנו מרגישים, שיש פה פגיעה מסוימת במשקי הבית, אני מבקש הבהרה על הנושא הזה.

יצחק הרצוג: הנושא השני זה נושא שנוגע למכירת בזק וגם על זה אני רוצה התייחסות.

יצחק הרצוג: כשהיה תהליך המכירה הקודם של בזק ואנשי משרד התקשורת הכירו אותי בכובע אחר, ההזמנה הייתה שהחברה היא סך הכל יעילה ואם נפיל עליה מקדם התייעלות מהסוג הזה, אם לא שיניתם אותו, אני רוצה לדעת איך זה ישפיע על האפשרות של קונה פוטנציאלי ומצב היכולת של מכירת החברה כי אני מתרשם שזה יכביד על המכירה של החברה ועל המחיר שאפשר לקבל עבורה.

אברהם הירשזון: אני מבקש רק דבר אחד, אני לא מתכוון לפתוח דיון מחודש.

אברהם הירשזון: אם אתם זוכרים, בסוף הישיבה הקודמת הודעתי שהדיון נסתיים ולכן אם יש הערות, בבקשה, אבל דיון מחדש אני לא אתחיל לפתוח בנושא.

ניסן סלומינסקי: עזבתי באמצע ישיבה על חוק האזרחות שהיה בוועדת הפנים, ואני רוצה לומר שאני מצטרף לדברי חבריי, אני מרגיש קצת אי נוחות שמעלים את התעריף דווקא למשקי הבית, לאנשים הבודדים, כאשר מורידים את התעריף לחברות שבדרך כלל מגלגלות את זה על הרווחים וכו'.

ניסן סלומינסקי: נכון שבסך הכל הם עשו חישוב שבגלל שמשנים את התעריף יוצא אולי יותר זול אבל בפועל מעלים את התעריף ואני מרגיש עם זה אי נוחות, וכך גם חבריי אני מרגיש, שדווקא לציבור הרחב שצורך את זה מ- 19:00, דווקא להם מעלים את התעריף.

ניסן סלומינסקי: אז או שאנחנו לא מבינים נכון, ואם אנחנו מבינים נכון אם היה אפשר כאן לעשות עוד משהו.

חיים אורון: גם אני לא הייתי בדיון הקודם ואני מודה שאני מרגיש לא לגמרי בטוח במה שאני הולך להגיד ואם אני טועה, אז תתקנו אותי.

חיים אורון: אני אתייחס לשאלה של העלאת דמי השימוש הקבועים.

חיים אורון: לכולם ברור שמי שייפגע הן אותן אוכלוסיות שאינן משתמשות בטלפון באופן רצוף ואחוז השיחות שלהם נמוך והמשתנה הזה הוא קבוע לגביהם.

חיים אורון: בשיחה שהייתה לי עם כל מיני אנשים שניסו לשכנע אותי שהתקנות ביסודן סבירות אני מודה שדי השתכנעתי, אני מציג שאלה קצת בהיסוס כי אין לי אתה ניירות שהיו לי אז, לא באתי מוכן ואני מצטער, האם אין מקום שדמי השימוש יועלו פחות, או לא יועלו, למי שמשתמש בטלפון בכמות - - -

אברהם הירשזון: תגיד המשתמשים הקלים.

חיים אורון: לקבוע גג, שאני לא יודע להגיד עכשיו מהו, כי על הקבוצה הזו מוטל עומס ששונה מהקבוצות האחרות.

חיים אורון: אם נכניס קבוצה יותר גדולה לתוך הקבוצה הזו יכול להיות שהם יתקרבו לנקודת איזון, קשה להגיע פה לנקודה המדויקת.

רונן צור: יש נקודה נוספת שאנחנו רוצים להתייחס אליה.

רונן צור: אני רונן רגב מהמועצה לצרכנות, ההמלצות שמדובר בהן הן המלצות של ועדה שדנה לעומק באופן מאד מקצועי בנושא ההתייעלות של בזק.

רונן צור: חשוב לציין שכל החלטה על שינוי צריכה להיות מבוססת על נימוקים רציניים, וצריך לקחת בחשבון שחברת בזק והנציגים שלה הם בעלי אינטרס צר ביחס לאינטרס המשקי שעלו גם ועדת גרונאו וגם ועדת הכספים אמונות.

רונן צור: יש פה פערים וצריך לעמוד עליהם.

אברהם הירשזון: אתה מציע לא לשמוע את דעתם בכלל?

רונן צור: בוודאי לשמוע את דעתם אבל לקחת בחשבון שהאינטרס שלהם הוא אינטרס צר מהאינטרס של כלל המשק ומה שעומד פה על הפרק זה התועלת הציבורית שתצמח מההתייעלות וצריך לזכור, בעיקר בתקופה הזו של המיתון, שאחת הדרכים החשובות להתמודד עם מיתון זה להגדיל את ההכנסה הפנויה בציבור וכך גם להתיר את הרווחה של הציבור וגם לסייע לציבור להיות מנוף ליציאה מהמיתון.

רונן צור: אם הוועדה מצאה שיש מקום למקדם התייעלות של 3.5%, צריך לשמור על התועלת שהציבור יפיק מהתייעלות הזו גם אם זה לא נוח לבזק.

רונן צור: זה גם מתייחס לנטל של משקי הבית, צריך להבין שזו אולי ההמלצה המרכזית וההטבה המרכזית למשקי הבית .

רונן צור: בסוף דברי אני רוצה להתייחס לעניין של התשלום הקבוע בכלל, שקוים עליו דיון מעמיק יותר ובעיקר - - -

אברהם הירשזון: תסלח לי אדוני, אנחנו לפני הצבעה, יכולת לדבר פה בשתי הישיבות שהיו בנושא, וגם דיברת.

אברהם הירשזון: אי אפשר היום לומר עכשיו תתחילו לקיים דיון יותר מעמיק, זה לא הוגן.

אברהם הירשזון: נתתי לך להשמיע את ההערות האחרות שיש לך, אבל לומר שנתחיל לקיים דיון, זה לא הוגן.

רונן צור: הערה אחת שמתייחסת לדברים שנאמרו פה, בהצעה מדובר גם על צמצום קבוצת הזכאים באמצעות הפחתה של המדרגות של המשתמשים הקלים וגם על ייקור התשלום הקבוע, ואנחנו רוצים לפחות את הייקור של התשלום הקבוע למשתמשים הקלים לא לבצע.

מרים מזר: אני מצטערת שיש לי אינטרס צר ואני זוכרת את דבריו של הנציג המכובד של המועצה לצרכנות בשבוע שעבר שאמר במפורש שמקדם ההתייעלות לא מענייננו והוא לא מתייחס אליו כרגע.

אברהם הירשזון: אני רוצה להודיע לך גברתי שאני לא יכול להתחבא מאחורי הסינור הזה ומקדם ההתייעלות וכל שאר הנושאים הם מענייני הועדה והוועדה תכריע בנושא הזה, הוועדה שומעת את כולם.

אברהם הירשזון: מאחר ואנחנו עוברים להצבעה, אני מבקש את כל האורחים לעזוב אותנו, מלבד, יו"ר דירקטוריון בזק, וגם יו"ר הוועד, תישארו אתנו.

אברהם הירשזון: רציתי לשמוע את דעתכם בנושא, כל נושא מקדם ההתייעלות היה גם קשור לנושא של הרווחים של בזק.

אברהם הירשזון: נניח שבעוד שנה יהיה בום כלכלי ובזק תרוויח פתאום סכומי עתק, האם אתם חושבים שגם אז מקדם ההתייעלות לא צריך להשתנות?

שלמה כפיר: נושא ההתייעלות נועד לעודד התייעלות במקומות עבודה ולא ליצור אנטי התייעלות.

שלמה כפיר: אני מתכוון שנכון להיום בבזק גם מחיר השיחה וגם כמות העובדים פר לקוחות הוא מהנמוך ביותר בעולם.

שלמה כפיר: יושב פה מנכ"ל משרד התקשורת שיכול לאשר את כל מה שאני אומר.

שלמה כפיר: גם מבחינת התייעלות העובדים, מול כמות לקוחות וגם מבחינת תעריפים, לגבי קפריסין אני לא בטוח , אבל חוץ מקפריסין אני חושב שאנחנו - - -

אברהם הירשזון: שמענו על קפריסין אתה כל פעם מכניס אותם, עשיתם את קפריסין למרכז העולם.

אברהם הירשזון: זה גם הצד הטורקי וגם היווני?

שלמה כפיר: אני פשוט רוצה לדייק.

שלמה כפיר: אני חושב שלפחות בקטע הזה לחברה יש היום שלוש משימות לפחות בטווח הנראה לעין, האחד זה ההפרטה שהוזכרה כאן, ואני חושב שהנתונים מדברים בעד עצמם, המניה הולכת ויורדת כל פעם כשהחברה מקבלת מכה, ואנחנו אומרים שהמניה ירדה מעל ל- 600, 700 נקודות עד ל- 450 נקודות בתקופה האחרונה, זה לא אומר שהחברה היום אטרקטיבית למשקיעים.

שלמה כפיר: נמשיך בנושא התחרות, כשהיום אתם בוחרים להבין שגם הכבלים שהשתוקקו כל כך להתחרות בבזק, כבר לא מעונינים להתחרות בבזק כי זה הופך להיות לא אטרקטיבי.

אברהם הירשזון: בגלל שכיסחתם אותם.

שלמה כפיר: מצד שלישי החברה השילה מעצמה כמויות עובדים בשנים האחרונות, מעל ל- 40% מכוח האדם שלה בשנים האחרונות.

שלמה כפיר: המשמעות של זה שהיום באים ובודקים, אני אתן לך דוגמא, השנה הייתה הסכמה להתייעלות מסוימת והגדרנו את התייעלות, אז מה זה אומר?

שלמה כפיר: שצריך לקחת את ההתייעלות או לעודד עוד יותר את החברה שככל שתייעלו יותר תקבלו יותר.

שלמה כפיר: באופן אובייקטיבי אני חושב שהמהלכים הוכיחו את עצמם.

אברהם הירשזון: תודה רבה, אני חושב שגברתי באותה דעה פחות או יותר.

מרים מזר: ברשותך, קודם דברו על דוחות כספיים ותמונת מצב מל העולם, הטלפוניה הולכת ויורדת והסלולרי הולך ועולה.

מרים מזר: זו התשובה.

מרים מזר: גם בום כלכלי שיקרה ויתרחש במדינת ישראל בשנה הבאה עלינו לטובה ובעזרת השם כי אנחנו מאחלים את זה לכולנו, לא זה מה שישפיע.

אברהם הירשזון: תודה, אנחנו עוברים להצבעה, אני רוצה ברשותכם לומר לפני כן שזו הישיבה האחרונה לפחות שהמנכ"ל היוצא של בזק משתתף בה בוועדה שלנו, אולי יהיו לו ישיבות נוספות בוועדות אחרות ואני רוצה לומר שהכרתי אותך תקופה קצרה ומאד התרשמתי מאישיותך ואני מבקש לאחל לך הצלחה בדרכך בעתיד בשמי ובשם כל הוועדה.

אברהם הירשזון: אחרי ששמעתי את רחשי הלב של החברים גם בישיבה הזו וגם בישיבה הקודמת, אני מבקש להציע את ההצעה הבאה לוועדה, אני מציע לא להעלות את דמי השימוש לשלושת השכבות התחתונות של מה שנקרא המשתמשים הקלים, להשאיר אותם כפי שהם, ולא להעלות.

אברהם הירשזון: דבר שני, אני מציע להפחית לכל שאר המנויים את התשלום הקבוע מ- 13.5% כפי שהוגש לנו ל- 12.2%, שזה לא הרבה אבל בכל אופן זו השתתפות.

אברהם הירשזון: דבר שלישי, אני מציע להוריד את מקדם ההתייעלות מ- 3% ל- 2.5%.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: 3 הנושא אושר.

אורי אולניק: אני רק פקיד בממשלה וברור לי לגמרי שנבחריה רשאים לקבל את ההחלטות, גם השרים וגם חברי הכנסת.

אורי אולניק: אני חושב שהעובדה שזו פעם ראשונה שוועדת הכספים נכנסת לנושא של מקדם התייעלות, לא היה לזה תקדים מעולם, זה תמיד דבר שאושר אך ורק בדרג המיניסטריאלי, וצר לי על כך.

אברהם הירשזון: רשמנו את דברים.

ראובן גרונאו: אפשר לומר משהו.

אברהם הירשזון: הצבענו כבר, עכשיו אתם רוצים לשפוך הכל החוצה.

ראובן גרונאו: כן, לפחות לשפוך את הלב.

ראובן גרונאו: עבדתי בנושא הזה שנה וחצי מותר לי לשפוך מהלב מה שעשיתי בשנה וחצי האלה.

ראובן גרונאו: נשאלה פה שאלה קשה.

ראובן גרונאו: אני מבין שאתם ערים לפיטורי עובדים בבזק.

ראובן גרונאו: עלות העבודה של העובדים האלה היא 300,000 ש"ח לשנה.

ראובן גרונאו: אמרו גם שמי שיפוטר יעזוב עם עוד חבילה של מיליון שקל פיצויים מיוחדים.

ראובן גרונאו: מה ביקשנו?

ראובן גרונאו: ביקשנו שאם אמנם תהיה הרעה בפעילות העסקית של בזק, נוריד את מקדם התייעלות כדי שבזק לא תיפגע ועובדיה לא יפגעו.

ראובן גרונאו: אבל אם תהיה הטבה בפעילות בזק, כלומר שהביקושים של בזק יתאוששו, תנהגו לפי המלצת הוועדה ותנו לצרכן להתחלק ברווחים אלה.

ראובן גרונאו: מחכים לזה האנשים פה בתחתית הגבעה שיושבים באוהלים, אל תתנו את הרווחים האלה לבזק כדי ששוב ינפחו את השכר, וכדי ששוב יגדילו את פיצויים.

ראובן גרונאו: אני חושב שמותר לי כאדם שנהג ביושר בבזק, עבד במשך שנה וחצי ובלבד בזק לא תיפגע כי לא שמעתם את כל הדברים שהבזק כן קבלה בדו"ח, כי לא באו אליכם בנושאים האלה.

ראובן גרונאו: מותר לי לבקש מכם שתחזרו על הצבעת

ראובן גרונאו: כם ותיקחו בחשבון שאם תהיה הטבה בפעילות בזק, שם הביקושים של בזק לא יפגעו, תנהגו לפי דו"ח הוועדה.

ראובן גרונאו: כאיש ציבור אני חושב שיש לי את הזכות הזו לבקש את זה מכם.

ראובן גרונאו: אני ער לרחשי לבכם לגבי הרעה בפעילות בזק, אנא תנו לציבור את מה שמגיע לו אם תחול הטבה בענייני בזק.

חיים אורון: אני מבקש רביזיה.

אברהם הירשזון: בסדר, תהיה רביזיה, אני חושב שהדברים קשים מאד, ואני אעשה רביזיה בכל ההחלטות ואני רוצה לומר לכם שאם אתם חושבים שחברי ועדת הכספים הם בובות שתביאו להם עניין ואנחנו נצביע עליו ולא נקיים שום דיון ולא נעשה שום דבר, אז אני אומר לכם שזה לא עובד, אל תביאו שום דבר.

אברהם הירשזון: אם אחרי הצבעה אתם מתכוונים לשפוך רפש על חברי הוועדה, אנחנו לא מוכנים לזה.

אברהם הירשזון: אני מקבל את הבקשה של חבר הכנסת אורון אני לא אעשה את זה עכשיו אלא מתי שאני אחליט לעשות את זה.

אברהם הירשזון: אני רוצה לומר, גם לך פרופסור גרונאו, עם כל הכבוד, וגם לאחרים, לפני שהבאתי את זה היום להצבעה, בדקתי את הנושא הזה פעם ופעמיים גם עם שר האוצר וגם עם מזכיר הממשלה.

אברהם הירשזון: אז אם אתם מדברים על הכל, גם אני אדבר על הכל.

אברהם הירשזון: באתי לקראתכם, אבל אם אין מה לבוא לקראת

אברהם הירשזון: כם אז אני מודיע לכם עכשיו שנעשה רביזיה ויכול להיות שתבוא הצעה אחרת לגמרי.

חיים אורון: אני מבין את הכעס אבל השאלה היא האם הנוסחה של הוועדה בנושא ההתייעלות, ואני לא מדבר על מה שעשיתם בנושא התעריפים שתמכתי גם, האם ההתייעלות שמותנית בהיקפי הפעילות של החברה, זאת אומרת שבעצם היא משאירה בידי החברה מצב קבוע, היא לא פתרון למה שאתה אומר.

אמיר לוי: זו לא ההצעה שאני הבנתי שעלתה כאן, תתקן אותי אם אני טועה.

אברהם הירשזון: אני אתן לך לדבר, אני מוריד את הנושא הזה עכשיו מסדר היום, חבר הכנסת אורון ביקש רביזיה, תהיה רביזיה היום, יש לנו נושאים נוספים לדון בהם.

יעקב ליצמן: יש לי הצעה לסדר, אני מבקש שכל חברי ועדת כספים נשב לבד בלי אף אחד.

רוחמה אברהם-בלילא: זו הייתה חוצפה לעשות מה שנעשה כאן.

דניאל בנלולו: רגילים שאנחנו בובות שחייבים לקבל כל דבר, יש לנו גם אחריות פה.

אברהם הירשזון: אני רוצה לומר לחברי הוועדה שישבתי בחוץ בשיחות האישיות ואמרתי שאם אתם מביאים לוועדה את ההמלצה של פרופסור גרונאו של 3.5%, אני מצביע עליה אבל אם אתם עושים הנחות אז אל תחסמו את חברי הוועדה מלהתייחס לנושא הזה.

אברהם הירשזון: מקדם ההתייעלות היה 3.5% אמרתי שאם לא נוגעים בזה אני מצביע על 3.5%.

אמיר לוי: אפשר לשאול שאלה?

אברהם הירשזון: אי אפשר לשאול שאלות.

אברהם הירשזון: הייתי מוכן להביא לוועדה היום 3.5% התייעלות כפי שנקבע מקצועית בדו"ח גרונאו.

אברהם הירשזון: אז שלא יאשימו אותנו בכל מיני דברים, בנושא הזה הישיבה נעולה.

ראובן גרונאו: אני חייב להסביר הדברים.

אברהם הירשזון: אני לא נותן יותר להסביר.

דניאל בנלולו: אנחנו לא דואגים לאלה נמצאים מול הכנסת?

דניאל בנלולו: לא כואב לנו לעבור משם?

דניאל בנלולו: אין לנו כוונות שילכו משם?

דניאל בנלולו: רק הוא דואג לחד הוריות שעומדות שם?

אברהם הירשזון: תביאו לי 3.5%, על זה אני מוכן ללכת, אני חושב שצריך להתייחס לעניין באופן מקצועי, כפי שהשרים החליטו.

ראובן גרונאו: אני רוצה להסביר משהו, אני מצטער שדברי עוררו כעס, התחושה שלי היא שהסעיף הזה שהיה בתוך הדו"ח לא הובן עד סופו.

ראובן גרונאו: בעבר, בזק עמדה בפני סעיף התייעלות או סעיף הפחתה.

ראובן גרונאו: הסעיף הזה היה קבוע, לטוב ולרע, שנים טובות ושנים רעות, הורידו לבזק 3.5% הורידו לבזק 6%, שהיו שנים טובות היא נהנתה שלא הגדילו את סעיף ההפחתה וכשהיו שנים רעות היא נפגעה.

ראובן גרונאו: השנים האחרונות היו רעות ובזק נפגעה מזה.

ראובן גרונאו: באה בזק ואמרה תנו לו איזשהו מקדם ביטחון, אמרנו בסדר, נחנו לא יכולים להפחית שכשירדו לכם ההכנסות, להפחית את מקדם ההפחתה אחוז לאחוז, כי אז לא יהיה לכם תמריץ להגדיל את ההכנסות.

ראובן גרונאו: מה שנעשה, על כל אחוז פגיעה, נקטין את מקדם ההפחתה חצי אחוז כך שירידה בביקושים של אחוז מבחינתם יעלה להם רק בחצי אחוז אבל אם יהיה גידול ביקושים, אם שוב יבוא הפרוספרטי, הצרכן יתחלק אתם.

ראובן גרונאו: כלומר אחוז גידול בביקושים ייתן לצרכן עוד חצי אחוז הנחה בתעריפים.

ראובן גרונאו: לפי השיטה הזו נהגנו בהמלצה.

ראובן גרונאו: מה שביקשנו הוא שאם אמנם בזק תיפגע עכשיו אז באמת יש 2.5% והאחוזים ירדו, אם יהיה להם 4%- ההפחתה תקטן ל- 2% ואם הירידה תהיה עוד יותר חזקה ההפחתה תהיה עוד יותר קטנה כך שיהיה לבזק את המגן זה.

ראובן גרונאו: אבל אם תהיה התאוששות בביקושים, ויכול להיות שלא תהיה, אבל אם תהיה, תנו לצרכן ליהנות מההתאוששות הזו כך שבהפחתה על בזק, התעריפים ירדו בצורה יותר חדה, זה מה שאנחנו מבקשים.

ראובן גרונאו: יש נוסחה מאד פשוטה האומרת שאם תהיה התאוששות בביקושים אזי בזק תהנה, היא תקבל חלק מהתאוששות והצרכן ייהנה ויקבל חלק מההפחתה.

ראובן גרונאו: אף אחד לא יקבל את הכל, כל אחד מקבל את חלקו.

ראובן גרונאו: אם תהיה פגיעה אז כמו שאמרתם, הורדת התעריפים תהיה יותר מתונה 2.5% אולי פחות.

ראובן גרונאו: אבל אם תהיה התאוששות בביקושים, אזי ההפחתה תהיה יותר חדה, זה מה שאנחנו מבקשים, שאם תהיה התאוששות, גם הצרכן ייהנה מזה.

אברהם הירשזון: תודה, נתתי לכם להבהיר את הדברים, אני מודה לכם וכעת הישיבה בנושא הזה הסתיימה.

אברהם הירשזון: אם אתם רוצים הצבעה על הרביזיה תביאו עד היום 3.5%.

אברהם הירשזון: מה שגרונאו הגיש זה מה שיהיה, לא רוצה לזוז טיפה מגרונאו אני רוצה לבוא לוועדה עם מה שהוא הגיש.

אברהם הירשזון: אתם לא תתייחסו אלינו ככסילים שמה שאתם מביאים אתם צריכים לאשר ולא לזוז מזה.

דניאל בנלולו: חבל שאתה ופקידי האוצר מתייחסים אלינו כך, אתה לא מוציא מילה אבל אתה מכניס דפים ומוציא רעיונות ושאלות והופכים אותנו לפיונים.

דניאל בנלולו: שינויים בתקציב לשנת 2003

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים להעברות תקציביות.

אברהם הירשזון: אני מבקש מחבר הכנסת אפללו להחליף אותי לכמה דקות.

אלי אפללו: אני פותח בפניה מספר 262 של משרד התחבורה.

סמדר אלחנני: הסכומים האלה זה אחרי שהעבירו את החצי מיליארד מביטוח הרכבת?

שאול מרידור: כן.

שאול מרידור: זה עבר בשבוע שעבר.

סמדר אלחנני: זה כבר כולל את זה?

סמדר אלחנני: איך זה יכול להיות שזה 14 ביולי.

שאול מרידור: הפניה הזו יצאה אחרי הפניה ההיא.

שאול מרידור: הפניה נועדה להעביר 102 מיליון שקלים ו- 225,000 שקלים מהרזרבה לסובסידיה לתחבורה ציבורית לשתי תכניות, האחת לסובסידיה לרכישת אוטובוסים שזה מאה מיליון שקלים והשניה זה להחזר חובות למפעילים 2,225,000 שקלים.

אהוד רצאבי: מאיפה אתה לוקח את זה?

שאול מרידור: יש רזרבה שהעברתם בשבוע שעבר של 500 מיליון.

ניסן סלומינסקי: אחד הדברים המרכזיים שרוצים לעשות את זה לפתח את הרכבת.

שאול מרידור: אני אסביר, את הדיון עשינו בשבוע שעבר, וממנו יצא שפיתוח הרכבת לא יורד כי אם עולה, הוא פשוט עבר לסעיף אחר והכסף שנותר בסעיף 79 עבר לדבר אחר.

שאול מרידור: בסך הכל פיתוח הרכבת עולה ביחס לשנים עברו, הרבה יותר ממה שהיה עד עכשיו.

ניסן סלומינסקי: אלא שמעבירים סעיפים כדי לבלבל אותנו?

יעקב ליצמן: זו לא הייתה השאלה שלו, הוא שאל אם אתה מוריד ברכבת לאוטובוסים?

יעקב ליצמן: הוא שואל אם הכסף הזה יוצא מהרכבת.

שאול מרידור: הכסף הזה יוצא מסעיף 79 שבו הייתה הרכבת, אבל הוא עכשיו לא ב- 79 הוא כבר נמצא ב- 32, אני מדבר על תהליך שכבר היה.

שאול מרידור: פיתוח הרכבת עבר לסעיף אחר, לסעיף 83 ששם הוקצו לו בערך 1.2 מיליארד שקלים.

שאול מרידור: את הכסף הזה, את ה- 500 מיליון העבירו מ- 79 לסעיף 32.

יעקב ליצמן: למה לא עשיתם את זה ביחד?

שאול מרידור: כי לא העלו את זה בוועדה ביחד, זה היה בוועדה ביחד.

טמיר כהן: זה לא היה ביחד בוועדה.

שאול מרידור: הפניה הייתה פה וועדה היא לא הוגשה ביחד כי בתקציב התחבורה הציבורית, ה- 100 מיליון הזה מתייחס להסדר עם המפעילים, החלטת הממשלה הייתה להעביר כספים בתכנית הכלכלית להסדר עם המפעילים.

שאול מרידור: בפועל הפחתנו קודם כל את הכספים אחר כך הגענו להסדר עם מפעילים והעברנו אותם לרזרבה.

שאול מרידור: אחרי שהגענו להסדר עם המפעילים, את הכסף שלא הצלחנו להפחית החזרנו להם עכשיו וזה חלק מה- 100 מיליון זה.

יעקב ליצמן: אני מניח שאתה מבין את מה שאתה מסביר.

אלי אפללו: יש עוד שאלות?

משה גפני: אם הפניה הזו הייתה בשבוע שעבר?

אלי אפללו: הוא אמר שלא הייתה פניה.

אלי אפללו: זה לא עלה לדיון אצלנו זו הייתה פניה אחרת.

אלי אפללו: מי בעד הפניה?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: 1 פניה מספר 262 אושרה.

אלי אפללו: פניות מספר 240 , 241, 242 של משרד הבינוי והשיכון.

סמדר אלחנני: כתבתי על זה לאגף התקציבים וגם לחברי הוועדה ואני רוצה להזכיר את זה.

סמדר אלחנני: יש פה פניה שאומרת להעביר כסף לשם פינוי שבט הג'האלין במעלה אדומים.

סמדר אלחנני: עד לא מזמן, בפניה מספר 208 הועבר כסף בתוך משרד השיכון, לא אמרו על מה אבל כשחבר הכנסת חיים אורון שאל, אמרו לו שזה בשביל פינוי שבט הג'האלין.

סמדר אלחנני: שבט הג'האלין הזה כל הזמן מתפנה אבל אין פה תוספת תקציב כי לקחו והעבירו, אין פה שימוש כפול.

סמדר אלחנני: השאלה שלי אם רוצים לפנות את שבט הג'האלין למה זה כל הזמן נדד בתוך משרד השיכון ועכשיו זה עובר לתקציב המנהל האזרחי ולא הסבירו לנו את זה.

יעקב ליצמן: אני מעריך את השאלה אבל עדיין לא הסבירו את הפניה.

גיא אבן: החלק הראשון של הפניה מדבר על העברה של 4.5 מיליון שקלים דרך הרזרבה לתקציב המנהל האזרחי לטובת פינוי שבט הג'האלין שנמצא ליד מעלה אדומים.

גיא אבן: בתחילת השנה ביצענו פניה, משרד השיכון רצה לפנות בעצמו ובסופו של דבר הוסכם שהמנהל האזרחי יפנה וזו פשוט העברה של הכסף למנהל האזרחי.

יעקב ליצמן: כמה כסף היה אז?

גיא אבן: אותו דבר.

יעקב ליצמן: לאיפה מפנים אותם.

גיא אבן: אין לי מושג, אני מניח שמוצאים להם דיור חלופי, אני לא יודע לאן.

רוחמה אברהם-בלילא: אפשר לבדוק את זה?

גיא אבן: אפשר לבדוק עם משרד השיכון.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שנקבל תשובות למה שחבר הכנסת ליצמן הציע, לאיפה מעבירים את השבט הזה כדי שלא ניתקל בעוד בקשה כזו או אחרת בעוד חצי שנה, שיש מקום חדש שצריך לפנות אותם וצריך להעביר שוב כספים לזה.

גיא אבן: יש פיתוח של שכונה חדשה במעלה אדומים, לצורך פיתוח השכונה יש צורך לפנות את השבט.

רוחמה אברהם-בלילא: הבנתי את זה אבל אני רוצה לקבל תשובה לאן עומדים לפנות אותם.

ניסן סלומינסקי: אני מציע לאשר את הנושא הזה כדי לא לעכב את פיתוח השכונה ומצד שני שהוועדה תדרוש שיופיעו בפנינו ויסבירו לנו את כל נושא שבט הג'האלין שמסתובב כבר שנים על גבי שנים.

ניסן סלומינסקי: אבל שלא נעכב בינתיים את פיתוח השכונה במעלה אדומים.

אלי אפללו: חברת הכנסת אברהם זה מקובל עליך?

רוחמה אברהם-בלילא: כן.

משה גפני: לקחו מדירות נר?

אלי אפללו: זה לא קשור.

משה גפני: אני סומך עליך, אבל אתה מסכים שייקחו מעולים נזקקים?

אלי אפללו: אני מאד מעריך את זה שאתה סומך עלי קודם כל, אבל נמשיך לשמוע את שאר הפניות.

גיא אבן: החלק השני של הפניה מדבר על העברה של 85 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב דרך הרזרבה לטובת פיתוח תשתיות באתר בוכמן דרום בעיר מודיעין.

משה גפני: מה זה "בוכמן דרום"?

גיא אבן: זה שם של שכונה חדשה שמפתחים אותה כרגע.

אלי אפללו: אם אין שאלות אנחנו מצביעים, מי בעד פניות 240, 241, 242?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניות מספר 240, 241, 242 אושרו.

אלי אפללו: פניה מספר 244 של משרד התשתיות.

נועה יוצר: נציבות המים מעסיקה פקחים דרך רשות שמורות הטבע כדי שיפקחו על ניצול יתר של מקורות מים על זיהום מקורות מים וכו'.

נועה יוצר: הם רצו להעסיק אותם כעובדי מדינה אבל בשלב הזה הם ישכרו את השירותים שלהם דרך רשות שמורות הטבע כדי לצמצם את כמות העובדים.

נועה יוצר: אני פשוט רוצה להעביר את התקציב מהעסקה בשכר של עובדי מדינה לקניית שירותים מרשות שמורות הטבע.

נסים דהן: צריך מכרז?

נועה יוצר: כמובן

נסים דהן: אז למה דווקא רשות שמורות הטבע?

נועה יוצר: הם זכו במכרז.

סמדר אלחנני: מי עוד השתתף במכרז הזה?

נועה יוצר: אני לא זוכרת , לא הייתי בוועדת מכרזים.

נסים דהן: רשות שמורות הטבע נותנים שירותי כוח אדם?

נועה יוצר: הם נותנים שירותי פיקוח.

נסים דהן: אבל פה זה השכרה של כוח אדם.

נועה יוצר: זה לא תקציב לקניית כוח אדם זו התקשרות לביצוע שירותי פיקוח.

יעקב ליצמן: למה לא מעסיקים את החד הוריות?

אלי אפללו: שאלה מעניינת.

ניסן סלומינסקי: בנושא של איכות הסביבה יש גם את המזבלות ליד הערים, וכל המקומות האלה, שבסופו של דבר הם גם מזהמים, בפרט אחרי תקופות הגשם שזה זורם ומזהם את מי התהום שלנו וזה נעשה בלי שום פיקוח ובלי כלום.

ניסן סלומינסקי: רק אתמול הראו ליד עוספיה ובמקומות אחרים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מאשרים כאן כספים עבור פקחים שבשטח לא רואים אותם, יכול להיות שזה צריך לתת את התשובה ויכול להיות שלא.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נאשר את זה כי זה חשוב אבל אם אפשר שפעם אחת נקבל דיווח כמה יש, איפה יש ואיך עושים את זה, כי אני לא מרגיש שאנחנו משתלטים על זה, לא דרך איכות הסביבה ולא דרך משרד התשתיות.

נסים דהן: עוד לא עושים את זה.

נסים דהן: הפניה הזו עדיין לא בוצעה.

ניסן סלומינסקי: מי ערב לי שלפני חודש ולפני חצי שנה ולפני שנה לא אישרנו עוד כל מיני דברים כאלו, שאני לא יודע מה קורה אתם.

ניסן סלומינסקי: אז אני אומר שלא נעכב אבל שנקבל דיווח מפורט לפחות על החלק של תשתיות בשמירה על איכות המים ושמירה על הזיהום ואותו דבר שנקבל מהמשרד לאיכות הסביבה.

אלי אפללו: הייתי רוצה להוסיף שאלה איך הקשר נעשה?

אלי אפללו: האם זה לא נראה מוזר שיש שני גופים שמפקחים על זה , משרד התשתיות והמשרד לאיכות הסביבה.

נועה יוצר: חוק המים מקנה את הסמכות לפיקוח על ניצול מקורות מים ועל זיהום מים בתקציב המים.

אלי אפללו: לא לאיכות הסביבה, אלא המשרד לאיכות הסביבה מתעסק בזה.

נועה יוצר: המשרד לאיכות הסביבה לא אמור להתעסק, על פי החוק לפחות, בזיהום מקורות מים.

אלי אפללו: אבל הלכה למעשה הם מתעסקים ועושים את הפיקוח, נוכחתי בוועדת פנים בסיור למקורות מים מזוהמים, ויש פקחים ויש הכל.

אלי אפללו: האם זה לא נכון לפחות לאחד את הגופים שישתפו פעולה, אולי יש דברים חופפים.

נועה יוצר: אני לא שולטת בתקציב של המשרד לאיכות הסביבה ולכן אני לא יכולה לענות לך אם הם משתמשים בתקציב שלהם לעשות פיקוח על מקורות מים או לא.

נועה יוצר: מה שברור הוא שהסמכות החוקית לעשות את פיקוח הזה היא של נציב המים ולכן הפניה הזו מופיעה בתקציב נציבות המים.

נועה יוצר: יכול להיות שצריך לבדוק עם המשרד לאיכות הסביבה.

ניסן סלומינסקי: אני מציע שנאשר אבל שנעשה דיון מסודר בנושא הזה כי זה לא בסדר איך שזה מתנהל.

אלי אפללו: חבר הכנסת ניסן אומר דבר נכון שלדעתי צריך לאשר את הנושא אבל נצטרך לדון פה בנושא ולראות איך אפשר לאחד את הפיקוח ואלי לייעל אותו כי לא יעלה על הדעת יש באזור אחד כמה מפקחים ובאזור אחר אין בכלל.

ניסן סלומינסקי: ולקבל דיווח אם זה אכן בכלל הולך לנושא הזה.

מיכאל נודלמן: משרד התשתיות המשרד לאיכות הסביבה משרד חקלאות וגם משרד הבריאות, ארבעה משרדים מתעסקים בזה.

אלי אפללו: גם משרד החקלאות ומשרד הבריאות עוסקים בזה?

נועה יוצר: אפשר באמת לקיים דיון על איחוד סמכויות בתחום המים.

אלי אפללו: החברים מבקשים דיון בעניין נושא פיקוח המים בין כל המוסדות של איכות הסביבה חקלאות בריאות ותשתיות.

אלי אפללו: אנחנו מאשרים לכל גוף את תקציב שלו לפיקוח ומטעמנו אין לנו ביקורת למי יש את הסמכות.

אלי אפללו: נסכם את זה שנעלה את זה להצבעה ואני מקווה שנאשר אותה, יחד עם זה נבקש דיון מיוחד איך לאחד ולייעל את המערכת.

אלי אפללו: אני מעלה להצבעה את פניה מספר 244.

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין פניה מספר 244 אושרה.

אלי אפללו: פניה מספר 246, 247.

נסים דהן: זה 7.6 מיליון שכלולים בתקציב של החטיבה להתיישבות, דרך החטיבה להתיישבות, אז למה שלא נדון בכל התקציב של החטיבה להתיישבות עכשיו.

אלי אפללו: נעשה את זה יחד עם החטיבה להתיישבות.

גלית אסף-שנהר: החטיבה במקרה הזה היא צינור להעברת כסף של משק המים.

אלי אפללו: יש התנגדות שנעשה את זה ביחד?

אבשלום וילן: אלה שתי בקשות נפרדות.

נסים דהן: אם אתה לא מאשר את הצינור אתה לא מאשר את המים.

נסים דהן: המים לא יזרמו בלי הצינור.

אלי אפללו: אלה שתי בקשות נפרדות אבל על אותו נושא.

אלי אפללו: אנחנו מדברים על פניות 258 ו- 246, 247.

גלית אסף-שנהר: אני מציגה את 258, במסגרת התכנית להבראת המשק במרץ השנה הוחלט על הפחתה בחטיבה להתיישבות בסך 30 מיליון שקלים.

גלית אסף-שנהר: פלוס היו הפחתות אחידות בתקציב המדינה שהושתו על כל תקציב המדינה כך שסך הקיצוץ בחטיבה להתיישבות במסגרת התכנית היה 46 מיליון ש"ח.

גלית אסף-שנהר: כאן אנחנו מבקשים להפחית את הקיצוץ שהוגשה בחטיבה להתיישבות לאור סיכום בין משרד האוצר והחטיבה להתיישבות ולהוסיף לחטיבה 22.5 מיליון ש"ח שזה אומר שסך הקיצוץ של החטיבה יעמוד על 26 מיליון ש"ח.

נסים דהן: אחרי שהוסיפו להם 10 מיליון לנגב.

גלית אסף-שנהר: לא הוסיפו להם.

גלית אסף-שנהר: נסים דהן: לא הוסיפו תקציב, הוסיפו להם מטלה ב- 10 מיליון ש"ח אז ההפחתה יותר גדולה.

משה גפני: היה הסכם פוליטי על הנושא הזה?

גלית אסף-שנהר: לא.

אבשלום וילן: היה גם היה כי יש לנו פה אץ החטיבה להתיישבות שהיא חטיבה שחוקה כידוע ויש הסכם מה- 14 לאפריל שחתום עליו אמיר לוי ושלמה בן אליהו על החזרת הכסף.

גלית אסף-שנהר: על זה אנחנו מדברים.

נסים דהן: אבל אלה משרדי ממשלה, שניהם עובדי ממשלה.

אבשלום וילן: ב- 28 באפריל, לפי הפרוטוקול פה, אמר אבי גפן שיש הסכם רק לא נקבעו הסכומים.

אבשלום וילן: היום מביאים את הפירוט.

נסים דהן: אבל אתה מציין שני גופים שהם ממשלה, זה לא הסכם פוליטי.

אלי אפללו: ההסכם הזה הוצג פה.

אבשלום וילן: אני רוצה לשאול את חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, האם כאשר הוא נשאל בוועדה אם כל העניינים שלו הוסדרו, הוא התכוון להסכם הזה.

אלי אפללו: אני לא יודע אם הוא חייב לענות לך.

ניסן סלומינסקי: מעולם לא אמרתי שכל עסקיי הוסדרו, הלוואי.

חיים אורון: פה באה לידי ביטוי ההעדפה של החטיבה להתיישבות.

חיים אורון: המקום היחידי שהם מורידים בו זה 10 מיליון בנגב.

חיים אורון: אני באופן היסטורי מצביע נגד תקציבים לשטחים, אני גם אצביע הפעם אבל נורא היה חשוב לחברים לשכנע אותי שהפעם כדאי כי יש את הנגב.

חיים אורון: אבל אני רואה שבתקציב המקורי היה 20 מיליון לנגב ועכשיו יש 10 מיליון לנגב.

חיים אורון: אני לא רוצה להגיד מה גודלו של הנגב או מה חלקו של הנגב או מה משקלו של הנגב, זה לא חשוב, כי זה הסכם פוליטי למרות שהציגו אותו בכל הכיוונים האחרים כולל החלוקה לבקעה ורמת גולן ובקעת הירדן.

חיים אורון: לא הייתי בישיבת הממשלה שהוחלט על זה אבל הייתי בהריסה של ההסכמים האלה לפני המון שנים, גדליה היה מאד מעורב בהם ומאז זה מתקיים.

חיים אורון: אבל למה ירד הנגב מ- 20 מיליון ל- 10?

אלי אפללו: מנכ"ל החטיבה להתיישבות אולי יסביר את זה.

שלמה בן אליהו: תקציב החטיבה היה במקור 123 מיליון ש"ח, היה את הפלט הראשוני של ה- 2%, ואחר כך היה של ה- 10% ואז הגענו ל- 110 מיליון שקלים, כאשר בתכנית הכלכלית נקבע שייקחו כסף מיש"ע ויעבירו לנגב 20 מיליון שקל.

שלמה בן אליהו: הסיכום הסופי הוא שלוקחים רק 10 מיליון ש"ח מיש"ע לנגב.

שלמה בן אליהו: זאת אומרת שזו לא העברה מהנגב ליש"ע כעת אלא התקציבים שרצו להעביר מיש"ע לנגב, במקום שיעבירו 20 מיליון ש"ח, מעבירים רק 10 מיליון.

חיים אורון: זאת אומרת שמישהו שחשב על הדברים לא פוליטית אמר, לנגב צריך לתת 20 מיליון, בסידור הזה יש לנגב רק 10, רק שלא יסבירו לי שנותנים עדיפות לנגב, זה מה שיצא.

משה גפני: אני מבקש שמישהו ייתן תשובה מוסמכת, אני לא יכול לדון על העניין עצמו, במיוחד על מספר סעיפים שמופיעים פה, מה שחשוב לי לדעת, אישרנו את התכנית מה שמכונה בעגה הממשלתית, התכנית הכלכלית להבראת המשק הישראלי, מה שכמובן לא נכון, אבל אנחנו אישרנו את התכנית הזו, אני כמובן התנגדתי, בין היתר התנגדתי בגלל הקיצוץ בחטיבה להתיישבות, בין היתר, זו לא הסיבה היחידה , היו המון סיבות וזו אחת מהן.

משה גפני: חברים פה הצביעו בעד, למשל חבר הכנסת ניסן סלומינסקי הצביע בעד הקיצוץ בחטיבה להתיישבות עכשיו פתאום באים ומחזירים הסכם שבהמשך להחלטת הממשלה בנושא תכנית ההבראה, מחזירים חזרה, מורידים מהנגב, מוסיפים למקומות אחרים.

משה גפני: אף אחד לא הודיע לנו.

חיים כץ: הוא הסביר לך שהוא לא מוריד מהנגב, במקום לתת לנגב את כל מה שרצו הוא נותן פחות.

משה גפני: אני מבקש לדעת האם היה סיכום כזה עם חברי כנסת, עם מפלגות, בטרם אישרו את התכנית המכונה בעגה הממשלתית להבראת המשק.

משה גפני: האם היה סיכום כזה עם מפלגה או עם חברי כנסת או עם סיעות, מכיוון שאם כן, ושר האוצר לא הודיע על זה אז זו פשוט עבירה שחוזרת על עצמה.

משה גפני: גם בסיכום שהיה עם מפלגת שינוי על הנושא של התרבות, שלא מסרו על זה ושר האוצר מוסר דיווח אחד ושר המשפטים נותן דיווח אחר, שר המשפטים לעיתונות ושר האוצר לוועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו לא נמצאים במדינת עולם שלישי, אנחנו נמצאים במדינה מתוקנת ופתאום אנחנו רואים כל מיני סידורים שנעשים מאחורי גבינו.

שלמה בן אליהו: ב- 28 באפריל, הנושא הזה הוצג בפני ועדת הכספים, כשבאתם לכאן לבצע את האישור של התכנית הכלכלית, הציגו בפניכם הסכם מקצועי, לא פוליטי, שנערך בין החטיבה להתיישבות לבין אגף התקציבים.

שלמה בן אליהו: כשזה הוצג ב- 28 לאפריל ההחלטה בוועדה הייתה קודם כל התכנית הכלכלית ומיד לאחר זה הבאת התיקון הזה כי לא רצו לשבש את כל הניירת שהייתה.

אברהם הירשזון: וזה נמצא אצלנו בפרוטוקול.

חיים אורון: לפחות בואו נפסיק את ההצגה.

חיים אורון: לא נספר סיפורים.

חיים אורון: ברור שיש רוב, ברור שזה פוליטי, באופן מקצועי כשרבנו על הנכים, נפגעי עבודה, על רבע מהסכום הזה באופן מקצועי לא היה ככה.

חיים אורון: כשרבנו על חד הוריות או קצבות ילדים, מה זה מקצועי?

חיים אורון: אנחנו עושים פוליטיקה, אנחנו מבינים שעושים פוליטיקה רק תפסיקו לספר לנו סיפורים.

חיים אורון: מישהו החליט לעשות הצגה ועשה על זה אין סוף סיבובים.

חיים אורון: אני מקצץ גם בשטחים.

חיים אורון: כמה סיבובים הוא עשה על זה שר האוצר?

חיים אורון: מקצץ בשטחים אחר כך הוא מחזיר, יותר בשקט, וזה בסדר גמור, רק אל תחשבו שאנחנו אידיוטים, זה הכל.

אברהם הירשזון: אני מודיע שאנחנו לא חושבים שאף אחד אידיוט.

חיים אורון: אמרת בסעיף הקודם שאתה לא אידיוט, ואני אומר בסעיף הזה.

אברהם הירשזון: בסעיף קודם אמרתי שגם אתה לא אידיוט.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת וילן בבקשה.

אבשלום וילן: על פניו הממשלה נהגה כיאות כי הרי ב- 28 באפריל הודיע אבי גפן , ואפשר לקרוא בפרוטוקול, שיש שינוי ושיש הסכם מקצועי.

אבשלום וילן: אני רוצה להגיד לך אדוני היו"ר, אני חושב שאתה וכולם מוכרחים לעמוד על הנוהל.

אבשלום וילן: אמר פה חבר הכנסת גפני בצדק, אלה דברים שמחזירים אותנו 15 ו- 20 שנה אחורה לתקופת הייחודיים.

אבשלום וילן: ב- 29 במאי, אחרי שישבנו פה לילה שלם וגמרנו הכל, שאלנו האם ישנם הסכמים וחבר הכנסת סלומינסקי חייך ואומר שהכל בסדר, וחבר הכנסת הנדל חייך ואמר שהכל בסדר.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת הנדל לא היה פה.

אבשלום וילן: אז במליאה.

אבשלום וילן: אומר לי שר האוצר בנימין נתניהו אני רוצה להגיד לחבר הכנסת וילן שלא עשינו שום הסכמים אחרים בכלל ובפרט ההסכמים שהוא עמד עליהם נוגע ליש"ע או הסדרים תמורת ביטול הקלות במס.

אבשלום וילן: לא עשינו שום הסכמים, ההסכמים שנעשו הם בתוך התקציב.

אבשלום וילן: אתה יכול לראות שאין שום סיכומים אחרים.

אבשלום וילן: עכשיו שים לב אדוני היו"ר, לשינוי התחייבו על תרבות כי אני הייתי בעד.

אבשלום וילן: אבל באיזה צורה?

אבשלום וילן: אין הסכמים, לישיבות 123 מיליון - - -

יעקב ליצמן: אנחנו הצבענו נגד.

אבשלום וילן: אבי גפן הצהיר עליו מבלי שראינו מספרים.

אבשלום וילן: דבר אחרון, חבר הכנסת צבי הנדל אומר פה ביושר שבא לבקש את ה– 13% ליש"ע שכשלערבה ברביזיה הפלתם את זה.

אבשלום וילן: עכשיו הם באו לבקש ואמר לו שר האוצר שזה לא נעים כי עושים רעש ציבורי.

אבשלום וילן: היה נוהל מחייב בכנסת, פנית לממשלה והיה צריך להקפיד עליו.

אבשלום וילן: כל מה שסוכם חייב להיות מוקרא לפני שמאשר את זה שר האוצר.

אבשלום וילן: לצערי אף פעם זה לא מוקרא.

אבשלום וילן: עבדו עלינו בעיניים בגדול, עשו לנו הצגות של השמן והרזה.

אבשלום וילן: לזכותו של חבר הכנסת בייגה שוחט ייאמר כל מה שהוא גמר הוא היה מקריא מעל בימת הכנסת.

אבשלום וילן: אני חושב שביבי מחזיר אותנו 15 שנה אחורה לכל סיפור הייחודיים, הוועדה צריכה לאשר את זה בדיעבד, זה לא בסדר, אני לא רוצה פה התנגחויות פוליטיות, אני מדבר על מנהל תקין.

אבשלום וילן: לממשלה יש רוב שתעביר את זה אבל מוכרחים להקפיד שהנוהל הזה יחזור.

אבשלום וילן: הייתה תקלה ואני מקווה שזו פעם אחרונה ואדוני יו"ר הוועדה חייב להקפיד על זה.

אברהם הירשזון: יפנה אדוני ליו"ר הכנסת ויתלונן בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני אומר לפרוטוקול שהנושא הזה נאמר והוצג והכל היה גלוי ותקין ואני לא רואה שום בעיה בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אבל אם לאדוני יש טענות בנושא הזה לממשלה, יפנה ליו"ר הכנסת ואני אשמח אם יו"ר הכנסת יעשה משהו.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת סלומינסקי בבקשה.

ניסן סלומינסקי: מאחר וחבר הכנסת וילן דיבר על שני נושאים.

אבשלום וילן: דברתי על ארבעה, כולל הטבות המס.

ניסן סלומינסקי: בנושא הזה, מאחר ויש הסכם בין שתי מחלקות בתוך הממשלה, אז זה בכלל לא קשור להסכמים פוליטיים או דברים מהסוג הזה.

אבשלום וילן: אמיר לוי ממציא הסכמים?

אבשלום וילן: מישהו אומר לו.

ניסן סלומינסקי: אני אומר שזה בין האוצר לחטיבה להתיישבות.

ניסן סלומינסקי: זה נכון וזה לא סוד שמאחר וראינו יש הסכם מהסוג הזה אז זה עזר לי לפחות לתמוך בתכנית כלכלית כי ראינו שהתכנית הכלכלית יותר צודקת אבל זה לא היה הסכם עם מפלגה , לא עם אדם פרטי, ולא היה הסכם מאחורי הגב.

אברהם הירשזון: זה נאמר בפרוטוקול.

ניסן סלומינסקי: כנ"ל בנושא הזה שהעלה חבר הכנסת וילן וזה עולה גם בתקשורת, הנושא של הטבות המס, אני לא מכיר שום הסכמים והסברים, מה שאנחנו יודעים זה שוועדת הכספים קיימה דיון בערב האישור של התכנית הכלכלית קיימה דיון נוקב בנושא הזה ואתה נוכחת בעצמך בדיווחים הגדולים.

ניסן סלומינסקי: לא היו הבטחות נניח מביבי לפני כן, אז היו הדיווחים.

ניסן סלומינסקי: קיבלנו דבר אחד, רק שתקום ועדת משנה של ועדת הכספים שתמשיך לטפל בנושא של הטבות מס.

אברהם הירשזון: אתה עוסק עכשיו בנוסטלגיה?

אברהם הירשזון: תודה רבה, יש לי מה לומר על הנושא של ועדת המשנה וההתייחסות עליה, אני לא רוצה להרחיב את הדיבור היום.

אברהם הירשזון: אם יבואו 13% נוספים אנחנו בהחלט נדבר בנושא.

אברהם הירשזון: אחרי ששמענו את דיון אני עובר להצבעה.

אברהם הירשזון: מי בעד פניה 258?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד: רוב נגד: 1 נמנעים: 1 פניה מספר 258 אושרה.

אברהם הירשזון: מי בעד פניות 246, 247 ?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: 1 פניות מספר 246, 247 אושרו.

אברהם הירשזון: מספר פניה לוועדה 249 של משרד האוצר, אגף המכס והמע"מ.

דניאל לימור: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב משרד האוצר אגף המכס והמע"מ, יש גם תקצוב של הוצאה מותנית בהכנסה בהיקף של 1.3 מיליון שמורכבים משני נושאים, האחד, קבלת כספים מזכיינים שמפעילים חניונים של הממשלה ודבר שני זה קבלת כספים מאנשים שמגישים מכרזים לדיור הממשלתי.

דניאל לימור: המכרז עולה כסף והכסף מהמכרזים הולך להכנת מכרזים חדשים, יש סרט נע של הכנת מכרזים, וזה חלק מהמימון של המכרזים.

דניאל לימור: בנוסף יש שינויים באגף המכס והמע"מ, יש __ המכונות באשדוד שהתחיל לעבוד, הוקצו לכך מספר משרות, ואגף המכס מעוניין להמיר את המשרות בקניית שירותים.

דניאל לימור: כלומר להעסיק אנשים לא דרך משרה...

דניאל לימור: לדוגמא שירותי שמירה, במקום להעסיק עובדי מדינה, לקנות את השירותים מחברת שמירה.

אלי אפללו: אם הייתה הצעה להחזיק את העובדים, למה להביא דרך חברות כוח אדם?

אלי אפללו: למה לפגוע בעובדים ולפגוע בזכויות שלהם דרך חברות כוח אדם, אני חושב שזה לא טוב, אם יש משרות אנחנו צריכים להחזיק אותם ולא לעשות הכל ולהשתמש דרך חברות כוח אדם שאלה עלויות יותר יקרות.

אלי אפללו: אני מתנגד לעניין הזה, אני מעדיף שזה יהיה במתכונת שהייתה ולא בדרך הזו.

אלי אפללו: דניאל לימור: מדובר במשרות חדשות שהוקצו לנושא, ואגף המכס, משיקולי האגף, החליט שהוא מעדיף בנושאים מסוימים לקנות שירותים.

אלי אפללו: זה לאו דווקא מחברת כוח אדם, זו חברה שנותנת לו את השירותים הנדרשים.

אלי אפללו: אדוני היו"ר, אני מתנגד לזה.

אלי אפללו: ברשותך אני רוצה לקבל פרטים מדויקים על זה.

אלי אפללו: איזה חברות ומה התנאים בהסכמים עם חברות האלה לעומת העובדים.

יעקב ליצמן: מה התוספת ללשכת השר?

דניאל לימור: יש לו יועץ שמוצמד לו רכב צמוד ואלה העלויות בגין הרכב הצמוד.

דניאל לימור: לכל שר מגיע ליועץ אחד רכב צמוד, אלו הכללים.

אהוד רצאבי: למה זה שינוי, למה זה לא היה בתוך התקציב מלכתחילה?

יעקב ליצמן: אני לא אגיד מה שגרונאו אומר, שזה על חשבון החד הוריות.

אבשלום וילן: שאלת הבהרה בעקבות הערתו של חבר הכנסת ליצמן, כמה עוזרים בשכר מותר לכל שר להחזיק ומה התוספות שלו?

דניאל לימור: אני לא בקי בזה, להערכתי מאושרים כ- 6 עוזרים.

אלי אפללו: אני נזכר בדברי שר האוצר שאמר בפגישה הזו, לא צריך לאשר סגנים כי צריך לחסוך אלא שלכל שר יש את העוזר שלו, אצלנו באוצר, כך הוא אמר, אין לנו את הדברים האלה.

אלי אפללו: יש שר וסגן שר במשרדנו שמשתמש במנגנון שיש בתוך זה, וזה לא מלה תוספת, כך הוא אמר פה.

אלי אפללו: אחרי שהוא אומר כך, הוא מציע פה אחרת.

אלי אפללו: אז אני אומר, שכמו שהוא אמר, אני נשאר בעמדתו, לא להסכים לעניין זה, הוא אמר שהוא השתמש במנגנון של מה שיש באוצר, אני מתנגד לעניין הזה.

אבשלום וילן: לא קבלתי תשובה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת דהן הוא לא בתקן של איש משרד האוצר.

אבשלום וילן: אבל הוא יודע הכל.

אברהם הירשזון: זה נכון שהוא יודע הכל, אבל זה לא משנה, הוא לא בא בתקן הזה.

אברהם הירשזון: אנחנו לא נאשר את זה היום ואדוני ייתן תשובות בפעם הבאה גם לחבר הכנסת אפללו וגם לחבר הכנסת וילן כי זו צריכה להיות תשובה מדויקת ואדוני אמר בכנות רבה שהוא לא בקי בזה עד הסוף, אז בישיבה הבאה נדע את הפרטים ונדון בהם.

אברהם הירשזון: נעבור למספר פניה לוועדה 250 שימוש ברזרבה הכללית

עמית שפייזמן: מדובר בתקצוב פרוייקט "סבב תל-אביב" המשטרה, בהוצאה מותנית בהכנסה בסף 35 מיליון ש"ח וכן 45 מיליון ש"ח בהרשאה להתחייב.

נסים דהן: הוצאה מותנית בהכנסה?

נסים דהן: מאיפה ההכנסה?

עמית שפייזמן: ממנהל מקרקעי ישראל, שהוא לא משרד ממשלתי.

נסים דהן: מה זה הפרוייקט הזה?

עמית שפייזמן: פרוייקט "סבב תל-אביב" הוא פרוייקט שמאגד יחידות שונות באזור תל-אביב במבנה אחד, פרוייקט שנמשך כבר כמה שנים.

עמית שפייזמן: המבנה עומד ברובו, הוא לקראת סיום וזה עוד נתח מהתקציב במסגרת ההסכם שנעשה עם המנהל בעבר, במסגרת סבב כולל של פינוי ובינוי, זה עוד נתח של מנהל מקרקעי ישראל בפרוייקט הזה, לתשלום לקבלן.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניה מספר 250 אושרה.

סמדר אלחנני: התוספת להרשאה להתחייב היא בסכום יותר גבוה?

אברהם הירשזון: נעבור למספר פניה לוועדה 251.

מאיה אלון: מדובר בפניה תקציבית של חצי מיליון שקל לצורך תגבור תקציב התמיכה בשידורים קהילתיים, שידורים שהם במסגרת שידורי הכבלים והלוויין, בעלי תכנים שכונתיים קהילתיים, ספורט אקטואליה תרבות וכו'.

מאיה אלון: הקריטריונים להקצאת הכספים והגוף מקצה זה המועצה לשידורי כבלים ולוויין.

אלי אפללו: אפשר לראות לאיזה קהילות זה מועבר.

מאיה אלון: אין לי נתונים, אפשר להעביר אותם.

מאיה אלון: באופן כללי זה מועבר לגופים קהילתיים.

אלי אפללו: נרצה לראות את החלוקה.

אברהם הירשזון: האם אדוני מבקש לעכב את ההצבעה עד שנקבל את הנתונים או שאדוני בעד להצביע ולקבל את הנתונים מאוחר יותר.

אלי אפללו: אני בעד להצביע.

אברהם הירשזון: אם אדוני לא יקבל את הנתונים, נא להודיע לי.

אלי אפללו: אני רק רוצה להעיר שבעבר כבר כמה פעמים ביקשתי דברים שלא מגיעים אלינו, כמו את הנתונים אלה שאנחנו מבקשים.

אלי אפללו: לתשומת לבך אדוני היו"ר שהפעם אנחנו מקבלים את דעתך, נאשר את זה.

אברהם הירשזון: לא ביקשתי לאשר את זה.

אלי אפללו: הרעיון שלך הוא נכון, נקבל את זה, אבל אם זה יקרה בפעם הבאה אנחנו לא נאשר יותר.

אברהם הירשזון: תוך כמה זמן זה יועבר אליו?

מאיה אלון: תוך שבוע.

אברהם הירשזון: אם תוך שבועיים זה לא מגיע אליך, אנא תודיע לי .

יעקב ליצמן: אני רוצה הסבר על הסעיף הזה של קידום והסדרת התחרות, אתם מורידים משם 500,000 ש"ח.

מאיה אלון: זה לא משם.

יעקב ליצמן: מיליון ש"ח, מה עשיתם עם זה?

מאיה אלון: זה סעיף שמיועד להסדרת התחום של התחרות בשוק התקשורת, החל בוועדת גרונאו - - -

יעקב ליצמן: אני רוצה לדעת על מה משלמים.

מאיה אלון: זה יעוץ חיצוני מקצועי של חברות מקצועיות או ועדות מקצועיות לצורך הסדרת התחרות בשוק התקשורת, זה כולל את ועדת גרונאו, בזק, נושא של רפורמה שאנחנו מתכננים בתחום שוק הדואר וכו'.

אהוד רצאבי: האם הבנתי נכון שאתם מקצצים בשכר יועצים חיצוניים ומעבירים את זה לטובת משהו אחר, זו השורה התחתונה?

מאיה אלון: כן, אלו שינויים פנימיים.

יעקב ליצמן: זה עובר מכרז?

מאיה אלון: בוודאי.

מאיה אלון: היו"ר אברהם הירשזון: מי בעד?

מאיה אלון: הצבעה בעד: רוב נגד: 1 פניה מספר 251 אושרה.

אברהם הירשזון: מספר פניה לוועדה 252, של משרד ראש הממשלה.

דניאל לימור: מדובר בהעברת 5 מיליון ש"ח מהרזרבה הכללית בתקציב משרד ראש הממשלה בהתאם לסיכום בין המשרדים בנוגע להמשך פרוייקט מחשב לכל ילד.

יעקב ליצמן: האם נתתם כבר לחם שאתם הולכים לתת מחשבים?

אבשלום וילן: המטרה מוצדקת, אבל אני רוצה לדעת אם זה לא תרגיל ביחסי ציבור, מי מחלק, איך הוא מחלק ואיפה הקריטריונים, הרי ביבי יצא עם זה בקול תרועה רמה עם הפיצות, אין פיצות אין מחשבים.

אלי אפללו: אני רוצה לדעת איך זה מחולק ולפי איזה קריטריונים, מדברים על ההעברות האלה וכשאני נתקל בבקשה של מישהו מסוים אז אומרים שאין תקציב ואני שומע עכשיו שיש תקציב, זה לא הדיון כרגע אבל האם האישור הספציפי כן נכלל בתוך העניין, אין לנו שום ידע בעניין הזה.

אהוד רצאבי: הפרוייקט הזה שנקרא "מחשב לכל ילד" לא נולד אתמול, הוא כבר כמה שנים, הייתי מבקש לקבל תמונה של מה קורה עם זה.

אהוד רצאבי: מה קרה מיום שהוא נולד, איפה זה נמצא, האם זה בכלל כדאי, ולא סתם להעביר 5 מיליון ש"ח.

משולם נהרי: אני רוצה לשאול אם זו תמיכה?

משולם נהרי: ואם יש קריטריונים לתמיכה?

משולם נהרי: לפי התשובה תהיה לי שאלה.

סמדר אלחנני: יש לי הערה כללית, אם אתם זוכרים אז בתכנית להבראת המשק היה חלק אחד שהיה קיצוץ פלט בתקציב של בערך 5 מיליארד ש"ח, ואז אמרתי שכדי שיהיה משמעות לקיצוץ הזה צריך לשנות את סך כל התקציב בשלוש קריאות כי רק אז יש משמעות לקיצוץ ובכל back position לחילופין, אפשר היה לפתוח סעיף רזרבה נפרד לקיצוץ הזה.

סמדר אלחנני: מה שנעשה בפועל זה שהכניסו את זה לרזרבה לסעיף 47 ואי אפשר עכשיו לדעת.

סמדר אלחנני: אם הוועדה הייתה רואה כמה באמת נשאר בתקציב, שזה כלום, היא הייתה מסתכלת בשימוש ברזרבה בצורה אחרת לגמרי.

סמדר אלחנני: אם היא הייתה רואה פה 50 מיליון ש"ח ולא 5 מיליארד, היא הייתה מסתכלת על שימוש נוסף ברזרבה בצורה אחרת לגמרי.

סמדר אלחנני: כתבתי על זה, וחזרתי על זה, ואגף תקציבים אמר לי שלאחר שיגמרו לעשות את הסדר, ואחרי הכל, אכן יפתחו סעיף תקציבי נפרד לקיצוץ הזה.

סמדר אלחנני: כפי שאתם רואים זה לא נעשה.

סמדר אלחנני: אני עכשיו לא יכולה להגיד מהי באמת הרזרבה שנשארה לפני הקיצוץ הגדול שהיה.

סמדר אלחנני: למחשב לכל ילד פתחתם תכנית חדשה, אם אתה אומר שזה נושא שהיה, אז יש לו איזה רצף שצריך לראות אותו.

נסים דהן: אם זו תקנה שהייתה אז הרי אסור להגדיל אותה יותר מ- 20% ו- 40% במקרה מיוחד, אבל לא ב- 100%.

סמדר אלחנני: זה לא 100% זה אינסוף אחוזים.

אברהם הירשזון: זה מוגדר אינסוף אחוזים?

סמדר אלחנני: מאפס ל- 5,000 זה אינסוף.

סמדר אלחנני: בגילי לא היו מחשבים לכל ילד, למדנו בבית ספר.

אברהם הירשזון: בגילי גם לא היה מקרר חשמלי בבית, אז מה?

דניאל לימור: כמה מילות רקע לגבי הפרוייקט, הוא התחיל ב- 96 על ידי נשיא מיקרוסופט IBM ומוטורולה וקיבל את ברכת ראש הממשלה.

דניאל לימור: המטרה של הפרוייקט היא בעצם יצירת מיומנויות מחשב בסיסיות לילדים שאין להם נגישות למחשב בביתם או באזור מגוריהם.

דניאל לימור: מאז ועד היום, העמותה שנקראת עמותת מחשב לכל ילד, חילקה למעלה מ- 12,000 מחשבים, כאשר זה לא רק המחשב עצמו אלא גם חבילת תוכנות נלוות וגם הדרכה של 90 שעות.

דניאל לימור: לגבי הקריטריונים לחלוקה, יש לעמותה קריטריונים הם עובדים עם הרשויות מקומיות וכך מגיעים לאוכלוסיית היעד הרלוונטית שהיא מעוטת יכולת ואין לה מחשב בבית לילד או אין נגישות למחשב.

דניאל לימור: אין סעיף תקציבי נכון להיום כי ההקצאה האחרונה שהמדינה עשתה זה לפני למעלה משלוש שנים.

דניאל לימור: כלומר הסעיף כבר נמחק מאחר ועברו שלוש שנים אז פתחנו סעיף חדש, אבל הייתה הקצאה בעבר.

דניאל לימור: מאז 2000 לא היית הקצאה.

דניאל לימור: העמותה עובדת לא רק מכספי ממשלה אלא גם מתרומות וכספים מהרשויות המקומיות, הממשלה היא רק נדבך אחד בתוך כל הפרוייקט הזה, יש השתתפות של הממשלה.

סמדר אלחנני: ויש פטור ממס לאלה שתורמים.

דניאל לימור: התכנית לגבי 2003 היא בעצם חלוקת 2500 מחשבים בכל רחבי הארץ כשעד היום חילקו למעלה מ- 12,000 מחשבים בלמעלה מ- 100 ישובים ברחבי הארץ מהדרום עד הצפון.

משולם נהרי: מי קובע את הקריטריונים של החלוקה?

דניאל לימור: יש אתי את תכנית העבודה של העמותה ואני יכול לחלק אותה כדי שתראו את הקריטריונים.

משולם נהרי: אתה מדבר על הקריטריונים של העמותה שמפעילה, אתה לא מדבר על קריטריונים של תמיכה, מי שרוצה יכול להגיש בקשה, אתה מדבר על גוף שזכה, ואפילו מדובר בפטור ממכרז, בגלל ההשתתפות שלו, והוא קבע קריטריונים לחלוקה.

דניאל לימור: אני לא אענה לך סתם, אני לא יודע את הפרטים קטנים.

אבשלום וילן: אתה לא עונה לי למה זה משרד ראש ממשלה ולא משרד החינוך.

אברהם הירשזון: סליחה, אתה לא נותן לו לענות, זה להתיש איש ציבור.

אבשלום וילן: זו שאלה שכבר שאלתי.

דניאל לימור: אני לא יכול לתת לך את התשובה למה זה במשרד ראש הממשלה, אני חושב שבהיסטוריה זה תמיד עבר דרך משרד ראש הממשלה.

אבשלום וילן: בקדנציה הקודמת זה היה בחינוך וסילבן ניסה להחזיר את זה ופתאום אני רואה שזה חזר לראש הממשלה.

אברהם הירשזון: אם זה פרוייקט חשוב , זה חשוב שראש הממשלה יעמוד מאחורי זה.

סמדר אלחנני: לא ענית על השאלה השניה שלי של סעיף תקציבי נפרד, סעיף רזרבה נפרד לקיצוצים בתקציב כדי שיראו מהי הרזרבה האמיתית.

סמדר אלחנני: כמו שאני אומרת, חברי הוועדה היו מסתכלים על זה אחרת לגמרי אם היה כתוב פה 50 מיליון ולא 5.5 מיליארד.

סמדר אלחנני: יש קלילות בהוצאה כשיש 5.5 מיליארד, זה נראה גדול.

אהוד רצאבי: לי מפריע שנותנים 5 מיליון לגוף שאני לא יודע מיהו, מהו, מה הכללים.

אברהם הירשזון: זה לא גוף חדש שהוקם, אם אדוני רוצה את הכללים, אומר לך נציג האוצר שיש לו את הכללים, הוא ייתן אותם למנהל הוועדה שישכפל ויגיש לכל חברי הוועדה שרוצים לרעננן את זיכרונם בנושא, זה הגון מאד.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניה מספר 252 אושרה.

אברהם הירשזון: פניה מספר 253, 254 של משרד המדע.

איתי יעקב: הפניה נועדה להעברה ממשרד המדע למשרד חינוך, של מנהלי הספורט והתרבות, זה אחד לאחד בהתאם להעברת מנהל התרבות והספורט בכמה מקומות.

אלי אפללו: תודה רבה, מי בעד?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניות מספר 253, 254 אושרו.

אלי אפללו: פניה מספר 256 של מנהל מקרקעי ישראל.

אלי אפללו: מי בעד?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניה מספר 256 אושרה.

אלי אפללו: פניה מספר 257 של משרד ראש הממשלה, נתיב.

ניר וייס: במסגרת התכנית הכלכלית הוחלט על שינויים וצמצום בתקציב נתיב.

ניר וייס: סוכם שפרטי השינויים יובאו בהמשך.

ניר וייס: הושגה הסכמה בין משרד האוצר לארגון נתיב על מטווה של ירידה הדרגתית בתקציב בשלוש השנים הקרובות.

ניר וייס: ירידה יותר קטנה השנה ויותר גדולה ב- 2004 ו- 2005

אלי אפללו: מי בעד?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: 2 פניה מספר 257 אושרה.

אלי אפללו: פניה מספר 260 של משרד פנים.

אלי אפללו: אם אין שאלות, מי בעד?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניה מספר 260 אושרה.

אלי אפללו: פניה מספר 261 של משרד הדתות.

יגאל גדרון: פניה זו נועדה להעברת 9 מיליון ש"ח מהרזרבה הכללית לטובת המועצות הדתיות.

יעקב ליצמן: למשכורות?

יגאל גדרון: לשירותים ומשכורות, זה למכלול של דברים, אני לא יכול להגיד שזה רק למשכורות זה למכלול נושאים שמטפלות המועצות הדתיות.

יעקב ליצמן: אני מתנגד לסעיף הזה בתוקף, אם משרד האוצר ומשרד הדתות מצהירים בזה שהוא משלם בכסף הזה משכורות לרבנים של כמה חודשים, אני לא צריך עטים וניירות שם, אם הכסף הזה מיועד למשכורות אני אתמוך בזה בשתי ידיים אבל אם הכסף הזה הולך לכל מיני דברים אחרים, אני מתנגד לזה כי צריך דבר ראשון לשלם לרבנים ולעובדים.

יגאל גדרון: אני לא יכול להגיד לך חד משמעית שזה מיועד רק לדבר אחד.

יעקב ליצמן: אז אולי נחכה עם זה ולא נאשר את זה.

יעקב ליצמן: אני מבקש להשהות את זה.

משה גפני: אנחנו קוראים בעיתונים כל הזמן שהעובדים בשירותי הדת במועצות הדתיות לא מקבלים משכורות כבר 7, 8, 9 חודשים.

אלי אפללו: היום שמעתי שנה, הם הגיעו לפת לחם.

משה גפני: הם חיים מגמ"חים, ואני רוצה לדעת האם הכסף הזה נועד לתשלום משכורות.

יגאל גדרון: אני לא יכול להגיד לך שכל הכסף הזה מיועד לשכר.

אלי אפללו: הוא אומר לך שהוא לא יודע למה.

משה גפני: אני רוצה לדעת על סמך מה זה ה- 9 מיליון, עשיתם חשבון שזה מספיק ולכן הבאתם את זה, או שסתם עשיתם מקדמה, איך הגעתם לסכום של 9 מיליון.

יגאל גדרון: אני לא יכול להציג לך חישוב מדויק מדוע זה 9 מיליון.

אהוד רצאבי: קיצצנו בזמנו 5 מיליארד, האם הדברים האלה מוחזרים מאותם 5 מיליארד או שזה מתוך רזרבה כללית בודדת.

אהוד רצאבי: במסגרת התכנית הכלכלית קוצצו סכומים, היו כ- 5 מיליארד שאושרו פה בוועדת כספים, הקטנת התקציב בסכום של כ- 5 מיליארד ש"ח והעברה לרזרבה זה למעשה פעם אחת קיצצנו ופעם שניה אנחנו מחזירים מהרזרבה.

ניסן סלומינסקי: דברתי עם סגן השר שאמר שמרבית הסכום הולך למשכורות והיתרה למקוואות.

אלי אפללו: מי בעד?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: 1 פניה מספר 261 אושרה.

אלי אפללו: פניה מספר 263 של משרד התרבות המדע והספורט.

איתי יעקב: הפניה היא של 10 מיליון ש"ח לתקציב משרד המדע לצורך מימון התחייבויות קיימות בתכנית התשתיות המדעיות, שזו התכנית העיקרית במשרד המדע.

איתי יעקב: משרד המדע מפרסם כל שנה קולות קוראים והוצאת מחקרים בתחומי הביו טכנולוגיה וכו'.

משה גפני: אני חוזר על השאלה של חבר הכנסת רצאבי ששאל בסעיף הקודם לגבי הרזרבה הכללית, מה זה 10 מיליון?

משה גפני: מישהו בדק את זה מקצועית?

משה גפני: למה זה לא 9.232 מיליון?

משה גפני: אנחנו הרי כל הזמן מפרקים את המשרד הזה ומעבירים למשרד החינוך ולמשרד התרבות, למה זה 10 מיליון?

משה גפני: האם זה הסכם עם שינוי לתת למשרד המדע 10 מיליון?

איתי יעקב: נעשתה בדיקה מול משרד המדע מה ההתחייבויות הקיימות לשנה ומה המזומן לסעיף הזה ובנינו תכנית לייצוב הסעיף הזה.

איתי יעקב: נוצר שם גירעון קצת יותר גדול מ- 10 מיליון, 10 מיליון זה מהתקציב הזה והיתר זה מתקציב משרד המדע וזו תכנית הבראה לכל הסעיף הזה.

משה גפני: מה התקציב של המשרד?

איתי יעקב: כ- 120 מיליון ש"ח.

אלי אפללו: מי בעד פניה 263?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניה מספר 263 אושרה.

אלי אפללו: פניה מספר 264 של משרד החינוך והתרבות.

משה גפני: מדובר בפניה של תקצוב קו עימות ביש"ע תשס"ג מתקופה מינואר עד אוגוסט 2003, למעשה זו פעילות שכבר הסתיימה והחלטת הממשלה בנוגע לקו עימות ביש"ע הסתיים בתשס"ג והתקצוב שמופיע פה שוריין בבסיס התקציב וכרגע הוא מופנה לתקנות המתאימות בהתאם לסיכום בינינו למשרד האוצר.

יעקב ליצמן: יש כאן תוספת של הסעות הצטיידות ופיתוח וגם הסעות מורים ותלמידים, זה שייך למשל לחינוך הכללי שם יש כסף להסעות למה בחינוך העצמאי אין כסף להסעות, גם במעין התורני חסר כסף להסעות ולא הוספתם שם.

משה גפני: קודם כל לכולם יש תקציב להסעות תלמידים.

משה גפני: נעשתה בדיקה של עלויות המיגון בישע של הסעות תלמידים ומורים, זה בהתאם לבדיקה בפועל, כנראה שהתפלגות המוסדות של החינוך העצמאי והמעיין ביחס לחינוך הרגיל הוא קטן יותר מאשר במגזר הכללי ולכן החלק שלו היחסי כאן הוא קטן.

משולם נהרי: בסעיף החינוך העל יסודי יש קיצוץ של כמעט 32 מיליון.

משולם נהרי: בעל יסודי אני מבין שקיצצו להם כ- 25%, היה כבר קיצוץ בעל יסודי.

משה גפני: זה לא נוגע לזה.

משה גפני: אמרת בהתחלה שהתקציב שוריין על ידי משרד החינוך והאוצר בתקציב ולא בתקנות המתאימות.

משה גפני: הוא שוריין בתקנות רזרבה.

משה גפני: ה- 32 מיליון היו ברזרבה.

משה גפני: בתחום של החינוך העל יסודי לא נעשה שום קיצוץ, בחינוך העל יסודי זה פשוט נלקח מהרזרבה לתקנות המתאימות.

משה גפני: אין הקטנה בהיקף הפעילות כתוצאה מהשינוי.

משה גפני: בתחום הזה הייתה רזרבה מיועדת לנושא הזה וכרגע היא חולקה.

משולם נהרי: ולמה לא ניתנה לתחום של העל יסודי.

משה גפני: משום שהיא הייתה מיועדת מראש לנושא קו עימות בישע, בבסיס התקציב זה נמצא כרזרבה מיועדת על פי סיכום בינינו לבין משרד האוצר.

משה גפני: אני רק מבקש פירוט, לאיזה בתי ספר מיועד הסעיף של הסעת תלמידים, הסעת מורים, חינוך עצמאי ומעיין החינוך התורני שאנחנו יודעים שזה גם הסעות ביש"ע.

משה גפני: אפשר לקבל פירוט של בתי הספר?

משה גפני: הסעות תלמידים לא מבוצעות באמצעות בתי הספר אלא באמצעות הרשויות המקומיות.

משה גפני: התקציב מועבר לרשויות המקומיות והם אלה ששולחות את ההסעות לכל התלמידים שנמצאים בתחום הרשות.

משה גפני: אני מעריך שיש תקציבים שהרשויות מבצעות גם עבור החינוך העצמאי והמעיין מעבר לתקציב שהעבנו לכם באמצעות המעיין.

אלי אפללו: מניסיון שלי אני אומר לכם שכן.

אלי אפללו: הרשויות מקציבות תקציב נוסף, משלימות את התקציבים האלו.

אלי אפללו: יש כאלו שלא ויש כאלה שכן.

משה גפני: אני אוכל לקבל את הפירוט של הרשויות?

אלי אפללו: חבר הכנסת גפני מבקש לקבל את הפירוט של כל הרשויות, אני מבקש להעביר לו את זה.

אלי אפללו: מי בעד?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניה מספר 264 אושרה.

אלי אפללו: פניה מספר 265 של השכלה גבוהה.

רוחמה אברהם-בלילא: מה זה פרוייקט "מדבור המדבר"?

אלי אפללו: מי מציג את זה?

חיים אורון: אני יכול להציג את זה.

חיים אורון: זה פרוייקט שנמשך הרבה מאד שנים, אלה דברים שקשורים בחקלאות מדברית בארכיאולוגיה, אלו כספים גרמניים.

רוחמה אברהם-בלילא: פרוייקט "מדבור המדבר" זה נושא חקלאי של פיתוח המדבר?

חיים אורון: לא רק חקלאות, גם מים ארכיאולוגיה ועוד כל מיני דברים.

אלי אפללו: מי בעד פניה 265?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניה מספר 265 אושרה.

אלי אפללו: פניה מספר 291 של משרד החינוך.

משה גפני: מדובר בהגדלת ההוצאה המותנית בהכנסה בעיקר בגין הגדלת ההקצאה של הקרן לבטיחות בדרכים של משרד החינוך.

ניסן סלומינסקי: זה בנוגע לבטיחות בדרכים לחינוך החרדי?

משה גפני: הסעיף הראשון זה בטיחות בדרכים, הסעיף השני זו הוצאה מותנית בהכנסה שהרשויות מעבירות למעין החינוך התורני להשתתפות בעלויות של בתי הספר.

ניסן סלומינסקי: שמעתי שפטרו את חניאל פרבר, מי שמטפל בנושא של בטיחות בדרכים בחינוך החרדי.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שכאילו לא משקיעים בנושא של בטיחות בדרכים בחינוך החרדי.

אלי אפללו: דה-גול אמר שבתי הקברות מלאים באנשים שלא היה להם תחליף, עם כל הכבוד, אם הלך מישהו יבוא מישהו אחר, אנחנו מדברים לגופו של עניין, מה השאלה הספציפית?

ניסן סלומינסקי: האם הושקע בנושא של בטיחות בדרכים בחינוך החרדי?

משה גפני: אין שינוי בהיקף הפעילות במגזר החרדי, זה נעשה בדיוק בהתאמה לחינוך הכללי.

אלי אפללו: מי בעד פניה 291?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניה מספר 291 אושרה.

אלי אפללו: פניות מספר 209 ו- 303 של ועדת הבחירות המרכזיות לגבי מימון הבחירות.

אבשלום וילן: כשהיו פה דיונים על תקציב לשנת 2003 שאלתי מה עם תקציב הבחירות לרשויות המקומיות, מדוע הוא לא מתוקצב.

אבשלום וילן: נאמר לי שלא ברור אם יערכו הבחירות או לא.

אבשלום וילן: בינתיים אני רואה במסגרת העברה תקציבית שמביאים פה 135 מיליון, הרי הבחירות יעלו הרבה יותר מזה, איפה זה מתוקצב, מה הסך הכל הכולל ולמה רק היום 135 מיליון?

ניסן סלומינסקי: כמה היו צריכות הבחירות לעלות?

ערן פולג: הם היו צריכות לעלות 200 מיליון בזמנו.

ניסן סלומינסקי: אם כך, זה די קרוב.

יצחק כהן: 165 מיליון זה המון כסף, ויש עוד 85.

יצחק כהן: אני מבקש לזמן דיון נפרד על כל הסעיפים האלה, אולי יהיו תשובות.

ערן פולג: הבחירות לרשויות המקומיות לא תוקצבו בבסיסי תקציב 2003, מאחר ולא ידעו אם הם יתקיימו ב- 2003 או לא.

ערן פולג: מצד שני, כן תוקצבו בבסיס 2003, הבחירות הכלליות לכנסת ולרשות הממשלה.

ערן פולג: לכן בסעיף 14, בוועדת בחירות המרכזית יש עודף של 89 מיליון ש"ח שאותו אנחנו מעבירים לצורכי מימון מפלגות והבחירות לרשויות המקומיות.

ערן פולג: נכון שהבחירות האלה יעלו יותר מהפניה הזו הם יעלו בשנת 2003 כ- 270 מיליון ועוד כ- 30 מיליון למימון מפלגות ב- 2004, אבל שזה חוזר בעצם מול סיעות שלא קיבלו מספיק מנדטים ומחזירות את המימון שלהם.

יצחק כהן: בשנת 2003 לא תוקצבו הבחירות לרשויות אבל תוקצבו הבחירות לכנסת.

יצחק כהן: בכל זאת היו בחירות לכנסת ב- 2003 , לפי מה זה שולם?

ערן פולג: רוב התקציב הוצא ב- 2003, לכן יש את העודף של 90 מיליון ש"ח ב- 2003.

יצחק כהן: איך זה תוקצב ב- 2002?

ערן פולג: זה לא תוקצב ב- 2002.

יצחק כהן: אז איך זה שולם?

ערן פולג: מאחר והוקדמו הבחירות גויס כסף ב- 2002 מסעיפים אחרים לטובת הבחירות.

יצחק כהן: אם ב- 2002 כבר ידעתם שיש בחירות לכנסת אז למה הכנסתם את תכנית העבודה ב- 2003

ערן פולג: כשעשו את תכנית העבודה דובר על הבחירות.

יצחק כהן: אבל היה ברור לכם, כבר משלמים את זה, כבר חישבו את זה וזה כבר לא בתקציב, היה ברור לכם שזה מיותר אז למה תקצבתם את הבחירות לכנסת ב- 2003?

יצחק כהן: זה חמור מאד.

רוחמה אברהם-בלילא: ההערות שנאמרו פה הן מאד חשובות, אולי באמת צריך להביא לבדיקה מחודשת במסגרת ועדת הכספים את כל נושא התקצוב של הבחירות האלה.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל מצד שני, גם כך כל ההחלטות שנפלו, נפלו מאד מאוחר כלפי מועמדים כלפי רשויות וכו', ואם אנחנו לא נאשר את זה עכשיו אז תהיה בעיה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה לאשר את זה ומצד שני לזמן דיון שייתן תמונה ברורה יותר.

ניסן סלומינסקי: כולנו יודעים שזה לא היה ממש ניסיון להערים, כולנו יודעים שעמדת האוצר הייתה לקיים את הבחירות המוניציפליות באפריל 2004, וכולנו גם יודעים שלו הוועדה הזו הייתה עובדת אחרת אז יכול להיות שגם פורז היה משתכנע ודוחה את כל הבחירות המוניציפליות ולו רק בגלל הנושא של איחוד רשויות היו דוחים את זה ל- 2004.

ניסן סלומינסקי: כך שזה שלא תוקצב לפחות אפשר ללמד זכות שבאמת הייתה מגמה כזו ולא ניסו להערים ולסדר.

ניסן סלומינסקי: בסופו של דבר התגלגלו הדברים איך שהתגלגלו והבחירות מתקיימות.

ניסן סלומינסקי: דבר שני, מאחר והבחירות מתקיימות, הרי לא יעלה על הדעת שלא יהיה תקציב.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שאנחנו צריכים לאשר את תקציב הזה למרות שכולנו מרגישים קצת אי נחת מזה.

יצחק הרצוג: הבחירות לירושלים וחיפה לא נכללות פה בתחשיב?

ניסן סלומינסקי: היה להם תקציב נפרד.

אלי אפללו: אנחנו מעלים להצבעה את הסעיף הזה.

יצחק כהן: אני מבקש התייעצות סיעתית.

אלי אפללו: חמש דקות להתייעצות סיעתית.

רוחמה אברהם-בלילא: אם היית מביא את הפניה הזו לפני העברת הכספים לחינוך המעין תורני אז לא הייתה התייעצת סיעתית.

אלי אפללו: מי בעד?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: 1 פניות מספר 303 ו- 299 אושרו.

אלי אפללו: פניות 278 ו- 288 של משרד הביטחון, אם אין שאלות נעבור להצבעה, מי בעד?

אלי אפללו: הצבעה בעד: רוב נגד: אין פניות מספר 278 ו- 288 אושרו.

אלי אפללו: פניה מספר 266 של משרד האוצר.

דניאל לימור: מדובר בהעברה של 26.635 מיליון שקל לתקציב נציבות מס הכנסה בהתאם לסיכום מול משרד האוצר לגבי עלויות יישום רפורמה.

דניאל לימור: מה שקרה בפועל, בעקבות קיצוצים שחלו במהלך 2002 ו- 2003 ששחקו את תקציב נציבות מס הכנסה ולא הייתה אפשרות ליישם את הרפורמה במלואה כפי שתוכננה.

דניאל לימור: לכן בעצם מדובר פה בתוספת התקציבית הזו שכוללת גם 40 תקני כוח אדם.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מבינה את ההתייעלות ואת צורך ברפורמה מצד אחד אבל מצד שני, כשאנחנו נדרשים לקיצוצים מאד כואבים ואנחנו מדברים על קיצוצים בשכבות מאד חלשות ואני רואה שזה מועבר לביצוע פקודת מס הכנסה או מס רכוש, 26 מיליון לנציבות מס הכנסה ו- 1.6 מיליון, קשה לי להצביע בעד ההעברה הזו, אני חושבת שזה מוגזם.

יצחק כהן: אני חושב שחברת הכנסת אברהם צודקת אבל צריך לדעת שאם את מבקשת מנציבות מס הכנסה לבצע את הרפורמה אז את צריכה לתת להם כלים, בלי כלים הם לא יוכלו לעשות את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: בסדר, אבל רק לחקירות מ- 70 ל- 140, אני חושבת שהם ניפחו את זה בצורה מוגזמת.

יצחק הרצוג: זה נובע מחוק שאתם חוקקתם.

רוחמה אברהם-בלילא: אני פורטת את זה כרגע לגורמים.

רוחמה אברהם-בלילא: או שמדברים על צמצום במגזר הציבורי, או שמנפחים פה, הם צריכים להחליט, 40 תקנים לביצוע רפורמה?

ניסן סלומינסקי: לגבי התוספת של 40 תקנים, השאלה אם זה נצרך או שהאוצר יכול להצטמצם בתקופה כזו קשה ולספוג מתוך סך הכל של העובדים שלו לתקופה הזו כדי לבצע את הרפורמה, לספוג ולא לקבל עובדים חדשים כי העובדים החדשים ייכנסו כבר לתקן קבוע גם כשהרפורמה תיגמר, זו הגדלה שאני חושב שמס הכנסה ומס רכוש יכולים לנסות ולספוג לפחות חלק מזה.

ניסן סלומינסקי: דבר שני, אני לא יודע בדיוק כמה העלות של עובד אבל בסדר גודל של כזה סכום ל- 40 עובדים זה אפילו יותר מחברי כנסת אני חושב.

אלי אפללו: שמעתי מפי שר האוצר שצריך התייעלות, לא להכניס כוח עבודה חדש בשום פנים ואופן, צריך לצמצם וצריך להתייעל.

אלי אפללו: אז כמו שכל המשרדים האחרים התייעלו וצמצמו כוח אדם, אין שום סיבה שמשרד האוצר והמשרדים שכפופים לעניין הזה לא יתייעלו גם הם ולמצוא את כמות העובדים האלו מתוכם, ואני יכול לעזור לו אם הוא לא יכול למצוא את זה, למצוא מתוך העובדים להעביר אותם ולחסוך את הסכום הזה.

אלי אפללו: כמו שאמר שר האוצר כשהציג את המסכנות מעבר לחלון שאין מאיפה להשיג את התקציב, התקציב פה, אני מבקש לא להעביר את זה.

אבשלום וילן: אני מעריך מאד עקביות אצל אנשים, אבל מסתבר שבוועדה כמו ועדת כספים, זה מעורר במקרה הטוב סימני שאלה, אם לא מעבר לכך.

אבשלום וילן: הצבעתם על הרפורמה, אנחנו דרשנו להאיט אותה להבין אותה בשלב יותר מאוחר, אבל עכשיו פתאום עשיתם חושבים ואתם סבורים שצריך לעכב את רפורמה.

רוחמה אברהם-בלילא: יש לך צל"ש על זה.

אבשלום וילן: שיהיה לכם אומץ להגיד, אדוני טעינו, צריך לשנות את התכנית, זה מתפקידכם חברי כנסת, מה שאתם עושים פה זה חוכא ואיטלולא.

דניאל לימור: קודם כל לא הכל פה הוא לתקציב שכר כמו שעלה כאן.

דניאל לימור: לשכר מדובר כ- 7 מיליון שקלים והיתר בעצם זה תקציב קניות שוטף של הנציבות.

רוחמה אברהם-בלילא: מה זה תקציב קניות?

דניאל לימור: זה הולך לדואר וטלפונים, לאחזקה ולשורה שלמה של נושאים יומיומיים.

דניאל לימור: הסברתי קודם שבעקבות ההפחתות שחלו בתקציב המדינה, בתקציבי הקניות של המשרדים, נציבות מס הכנסה הגיעה למצב שבו אין ביכולתה לבצע את המטלות שהוטלו עליה במסגרת יישום הרפורמה.

דניאל לימור: אי לכך נדרשת פה תוספת תקציב של 26 מיליון ש"ח מזה 7 מיליון שקלים ליישום הרפורמה.

דניאל לימור: עלתה השאלה אם נדרשים תקנים חדשים, צריך לזכור שכל שנה יש הפחתות רוחביות בתקציבי השכר של המשרדים ויורדות גם משרות בהתאם.

דניאל לימור: נציבות מס הכנסה במעבר ל- 2003 נדרשה לצמצם 70 תקנים.

דניאל לימור: במהלך 2002 עוד נוספו 70 משרות לצורכי הרפורמה , 30 מתאמים ו- 40 מפקחי מס.

דניאל לימור: הגענו למצב שליישום הרפורמה אין עובדים.

דניאל לימור: הורידו 70 והוסיפו 70.

דניאל לימור: נוצר מצב שהמצבה התאפסה.

דניאל לימור: כרגע היו דיונים מול נציבת מס הכנסה והגיעו להחלטה לגבי התוספת של 40 משרות.

דניאל לימור: כלומר הופחתו 70 בפועל וקבלו 70 , נשאר 0 ועכשיו מוסיפים 40 משרות לרפורמה עצמה.

רוחמה אברהם-בלילא: אמרת שמתוך ה- 26 מיליון 7 עוברים לרפורמה אז למה שלא תביאו לנו להצבעה רק את ה- 7 ועל ה- 26 תלמדו להצטמצם.

אהוד רצאבי: זו הגדלה תקציבית שנועדה להיות עד דצמבר השנה הזו, עוד 5 מיליון כל חודש.

דניאל לימור: אם אני יכול להסביר לגבי זה, תקציב השכר מחושב שנתית מאחר ובעצם מדובר פה בהחזרת תקציב למשרות שעדיין לא קיצצו אותם, כלומר הנציבות נדרשה לקיצוץ 70 משרות בפועל וקיצצו 30 משרות כי 40 משרות לא קיצצו כי לא יכלו לקצץ במסגרת המטלות שמוטלות עליהם.

דניאל לימור: לכן בעצם מחזירים פה את מלוא תקציב השכר ל- 40 משרות לתקציב שנתי.

דניאל לימור: התקציב החצי שנתי שהיה אמור להיות זה באמת חצי מהסכום זה 3.5 מיליון שקלים.

דניאל לימור: אבל מדובר בתקצוב שנתי מלא.

דניאל לימור: לגבי תקציב הקניות, התוספת של 19, 20 מיליון ש"ח הסברתי לפני כן שבעצם נציבות הגיעה למצב שבו אין ביכולתה לתפקד וליישם את הרפורמה.

רוחמה אברהם-בלילא: אז אתה אומר משהו עוד יותר חמור, בהתחלה רצו לקצץ 70 משרות, קיצצו בפועל 30 ונשארו 40, אז על ה- 40 האלה - - -

אברהם הירשזון: חברת הכנסת אברהם אני קורא אותך לסדר בפעם השלישית, מה קרה לך היום?

אברהם הירשזון: אני רוצה עוד הסברים על הנושא הזה ולכן לא נצביע על זה היום.

משולם נהרי: האם יש אישור של נציבות שירות מדינה לגבי התקנים הללו?

אברהם הירשזון: אלה תקנים שהיו.

אברהם הירשזון: פניות מספר 275 ו- 286 של בינוי ושיכון.

גיא אבן: בפניה מספר 275 מדובר בשינויים בתקציב הפיתוח, העברה של 3.7 מיליון ש"ח בהרשאה להתחייב לתכנית דיור לקשיש.

גיא אבן: העברה של 2.5 מיליון בהרשאה להתחייב לתכנית שיקום שכונות, העברת 2 מיליון בהרשאה להתחייב בתכנית פיקוח תשתיות ביישובי מיעוטים וההעברה של 2.5 מיליון בהרשאה להתחייב לתכנית בניה כפרית.

יצחק כהן: מה זה בניה כפרית?

גיא אבן: מדובר על שיפוץ דירות לקשישים במושבים.

אברהם הירשזון: פניה 286.

גיא אבן: בפניה 286 מדובר ב- 262.7 מיליון ש"ח בהרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית לטובת השלמת פעילויות משנת 2002, זה לא מזומן זו רק הרשאה להתחייב אלה כספים שתוקצבו בשנת 2002 ולא נוצלו, לא התחייבו עליהם.

קריאה: אפשר לדעת מה הנושאים?

גיא אבן: יש לכם רשימה, 25 מיליון להשלמת פיתוח ובניה מהשנים 89- 92.

חיים אורון: אני מבקש בסעיף של ההרשאה להתחייב לקבל את התקנה בסעיף שהזכרת עכשיו של השלמות פיתוח לדעת בדיוק לאן זה הולך.

חיים אורון: אני גם רוצה לדעת לאן הולך הכסף לבניה כפרית.

יצחק כהן: לא מצאתם מקום לדיור הציבורי שקשור לשכר דירה לדיור סוציאלי, לדירות נר, אתם מסודרים בעניין הזה?

יצחק כהן: אין דרישה לזה?

אבשלום וילן: מה זה פרוגרמה 89-92 אלה השנים 89- 92?

אבשלום וילן: הם אפשר לקבל פירוט מי היה שם?

גיא אבן: נמצא פה נציג משרד השיכון מר אריאל לוין שישיב על השאלות.

אריאל לוין: לגבי השלמת פיתוח ב89- 92 מדובר בכ- 100,000 דירות.

אריאל לוין: ב- 89- 92 נבנו כ- 100,000 דירות והשלמת הפיתוח כולל עד הפרטים האחרונים שנדרשים לפי התב"א .

אריאל לוין: היה הסכם עם האוצר בשנה עברה חלק מהתקציב לא הוצא לכן האוצר הסכים להעביר - - -

אבשלום וילן: 10 שנים אחרי הבניה אתם מעבירים כסף?

אריאל לוין: ה- 25 מיליון זה הסכום שלא נוצל בשנה שעברה.

חיים אורון: לאן בדיוק נותנים הרשאה להתחייב בבניה כפרית?

אריאל לוין: יש תשתיות.

חיים אורון: אפשר לקבל את הרשימה לאן זה הולך, זה הרבה כסף.

אריאל לוין: אני אנסה להביא.

חיים אורון: רוב הסכום הזה הולך ליש"ע ואני רוצה את שמות המקומות ואם אני טועה אני אבקש סליחה מהפרוטוקול ואם אני לא טועה אני לא רוצה לאשר סכומים על עיוור.

חיים אורון: אלו סעיפי בור ואין לי שום טענה לאריאל שאחר כך מה שנמצא מתחתם לא מובא לכנסת וכולנו עובדים בעבודת בלשות לאן הולך הכסף.

חיים אורון: אז פרוגרמה של 89-92 נמשכת כבר שנים ואלה שכונות בבאר שבע וכל מיני מקומות ויכול להיות שגם שם יש משהו אבל אלה בניות ישנות, האמן לי ששם לא נמצא הסיפור שאתה מחפש.

חיים אורון: אבל היות ואני חי בכפר די הרבה שנים ואני אומר לכם שאורי יודע בביטחון לאן הולך הכסף.

אברהם הירשזון: הוא לא יודע כלום, אורי בא הנה על פי הזמנתי, הוא לא יודע כלום.

חיים אורון: אני מבקש לראות את התקנות שאחרי התכנית הזו של 47 ואני מבקש מאדוני היו"ר שנדון על סמך מה מונח לפנינו.

אברהם הירשזון: מה עם דירות נר, יש דרישה או אין דרישה.

אריאל לוין: זה רק עודפים של שנה שעברה.

אברהם הירשזון: הוא יעביר את זה פעם אחרת.

אברהם הירשזון: אני מבקש שתעביר לחבר הכנסת אורון את הפירוט שהוא ביקש, גם במקרים הקודמים, גם היום ביקש חבר הכנסת אפללו להעביר לו פירוט ואמרתי שזה ייעשה אחרי הצבעה.

אברהם הירשזון: אני מבקש לעשות את אותו הדבר לחבר הכנסת אורון.

אברהם הירשזון: אני מבקש לעבור להצבעה.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור הפניות האלה 286 ו- 275?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד: 8 נגד: 3 פניות מספר 275 ו- 286 אושרו.

יצחק כהן: אני מבקש רביזיה.

אברהם הירשזון: דקה לרביזיה.

אברהם הירשזון: הצבעה בעד: 3 נגד: 5 הרביזיה לא התקבלה.

אברהם הירשזון: הרביזיה לא עברה, ההצעה נשארה כמו שהיא.

אברהם הירשזון: תודה רבה לכולכם.