ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 25, 2003-05-27 00:00

חברי הוועדה: רוחמה אברהם חיים אורון אלי אפללו דני בנלולו משה גפני נסים דהן יצחק הרצוג אבשלום וילן יגאל יאסינוב יצחק כהן יעקב ליצמן אורית נוקד איוב קרא אהוד רצאבי

מוזמנים: אביגיל זרביב,עו"ד יועצת משפטית, רשות החברות רחל שפיצר,עו"ד רשות החברות מיכל פרנק ע' מנכ"ל, רשות החברות יעל אביר,עו"ד לשכה משפטית, מכס ומע"מ אורלי טל מתמחה, מכס ומע"מ אילן שפיר בנק הפועלים יורם אלרואי בנק הפועלים ישראל שצקי-גרינבוים בנק לאומי עופר קורן בנק לאומי יעקב טרנר ראש עירית באר-שבע יגאל גידרון אגף תקציבים, משרד האוצר שמואל כץ אגף תקציבים, משרד האוצר גלית אסף אגף תקציבים, משרד האוצר יעקב ברקאי אגף תקציבים, משרד האוצר אסף מאיר אגף תקציבים, משרד האוצר ירון פולק אגף תקציבים, משרד האוצר

אברהם הירשזון: רבותי, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה גפני: כשהיה דיון בוועדה על הנושא של קצבאות הילדים, שאלו רבים מהחברים על פריסת הקיצוץ.

משה גפני: מדובר על קיצוץ של 2.6 מיליארד ₪.

משה גפני: אמרו לנו אנשי האוצר שב-1 באוגוסט יהיה הקיצוץ הראשון, כאשר לאחר מכן הוא יתפרס על פני 6 שנים באופן שווה.

אברהם הירשזון: הם אמרו שזה יהיה פחות או יותר שווה וחבל שנעמוד על הדקויות.

משה גפני: יש לי את הטבלה של הקיצוץ של הביטוח הלאומי.

משה גפני: הקיצוץ הראשון שנעשה ב-1 באוגוסט הוא 27.36% מכלל הקיצוץ.

משה גפני: אם אתם רוצים לדעת גם את הסכומים, אז זה 696 מיליון ₪.

משה גפני: הקיצוץ הבא, שהוא 5 חודשים לאחר מכן, הוא 22.4%.

משה גפני: בפרק זמן של חצי שנה מקצצים בקצבאות הילדים 50% מ-2.5 מיליארד ₪.

משה גפני: רק לאחר מכן מתחילה פריסה שנעה בין 8-12 אחוז.

משה גפני: מה שאמרו לנו כאן אנשי האוצר לא תואם את מה שנעשה פה.

משה גפני: הולכים בפרק זמן מאוד קצר לתת מכה אנושה לקצבאות הילדים.

יצחק הרצוג: מה שהוצג פה זה קיצוץ בחצי השנה הראשונה, כאשר לאחר מכן זה שווה בשווה.

אברהם הירשזון: שמעתי את הדברים שנאמרו על ידי משרד האוצר.

אברהם הירשזון: שאלנו את השאלה הזאת מספר פעמים.

אברהם הירשזון: אני מבקש ממך, חבר הכנסת גפני, שתשאיר את המסמך הזה בידי מנהל הוועדה.

אברהם הירשזון: אני מבקש ממנהל הוועדה לבדוק את הנתון הזה עם האוצר.

אברהם הירשזון: אם הנתון הזה עומד בסתירה למה שהיה פה בוועדה, אנחנו עד ההצבעה על התקציב נדאג לתקן אותו.

אהוד רצאבי: במהלך הדיונים, כאשר התנגדנו לפריסה ל-7 שנים, היה לי ברור שבשנתיים הראשונות זה הקיצוץ ולאחר מכן שווה בשווה.

אברהם הירשזון: יש לנו את הפרוטוקול של הישיבה.

אבשלום וילן: אני חושב שאתה כיו"ר ועדת הכספים עושה את המעשה הנכון.

אבשלום וילן: החלטת ועדת כספים מחייבת.

אבשלום וילן: יש דוגמאות מהעבר ששינו את השורות הקטנות.

אבשלום וילן: אנחנו הסכמנו על כך שבשנה הראשונה יהיה קיצוץ גדול, כאשר כל השאר מתפרס שווה בשווה.

אברהם הירשזון: הפרוטוקול של הישיבה הוא הבטחה שניתנה לוועדת הכספים.

אברהם הירשזון: לא תתכן חריגה מההבטחה שניתנה לוועדת הכספים.

אברהם הירשזון: במקרה שיש חריגה, אנחנו נזמן את האוצר הנה כדי לשמוע מה קורה.

אברהם הירשזון: אני קורא בעיתונים שהאוצר מתכוון להגיש לוועדה קיצוץ נוסף של מיליארד ₪.

יצחק הרצוג: זאת חוצפה שאין דוגמתה.

אברהם הירשזון: זכותו של האוצר להגיש לוועדה והוועדה תדון, אבל בדיונים שהיו בוועדה הזאת הוועדה אמרה שהיא רוצה קיצוץ גם במשרד הביטחון בגובה של מיליארד ₪.

אברהם הירשזון: אם האוצר חושב להגיש לנו קיצוץ נוסף של מיליארד ₪ שלא יביא בחשבון קיצוץ גדול גם במערכת הביטחון, אני מציע לו לחשוב פעמיים.

אבשלום וילן: אם מישהו רוצה לעשות שרירים מול האוצר, אני מציע לו שלא יקבל הלילה את כל מה שנאמר.

אבשלום וילן: אם הייתם תומכים בנו בעניין הערבה, הייתם יכולים להתחשבן עם האוצר אחרי זה.

אברהם הירשזון: נפגשתי אתמול עם נציגי הערבה ואמרתי להם שאם אפשר יהיה להגיע להסדר בוועדה המיוחדת שהקמנו, במסגרת הנתונים שאנחנו יכולים לעזור, אני אשמח.

אברהם הירשזון: אני לא יודע למה הם מתעקשים לא לשבת.

אברהם הירשזון: אפשר, אולי, להגיע להסדר.

אברהם הירשזון: אני מציע לעשות את זה.

אבשלום וילן: חברת הכנסת אורית נוקד הלכה אתמול לשר האוצר, אבל הוא אמר לה שאין על מה לדבר.

אלי אפללו: דיברתי עם נציבת מס הכנסה בעניין הזה.

אלי אפללו: מחר אנחנו נשב כדי למצוא דרך איך לפצות אותם במסגרת החוק.

חיים אורון: לפי דעתי צריך לעלות אותם ל-13% ואז בכל מקרה הם יישארו.

דני בנלולו: האופוזיציה הפכה אותנו לרובוטים, לשליחים של אנשי מרכז, לאנשים חסרי מצפון.

דני בנלולו: אני פונה לשר האוצר ולאנשי האוצר שלא יעיזו להביא לנו עוד תוכנית שלא תקצץ במערכת הביטחון את מה שצריך לקצץ.

דני בנלולו: יש בעיות עם נושא הערבה ועם נושא העובדים הזרים בחקלאות.

דני בנלולו: אני אשמח אם אפשר יהיה לדון בהן ולתקן את מה שמעוות לפני שאנחנו מצביעים.

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לשמור על כבודה של הועדה.

יצחק הרצוג: אנחנו ישבנו פה במשך 20 שעות ואף אחד לא טרח להגיד לנו ששנייה אחרי ההצבעה תצא הודעה על כך שהולך להיות קיצוץ של עוד מיליארד ₪.

יצחק הרצוג: זה פשוט לעשות צחוק מהעבודה.

יצחק הרצוג: כולנו יודעים מה המשמעות.

יצחק הרצוג: אני כבר מנסה לראות על מי הפעם יטילו את המכה.

יצחק הרצוג: לגבי הערבה התיכונה, אילות, סדום, מועצה אזורית תמר כולם מבינים שיש עיוות לא הגיוני.

יצחק הרצוג: אנחנו רוצים שיהיה הסדר הגיוני שמקובל על כולם.

אברהם הירשזון: ראש מועצה אזורית תמר חיכה פה עד השעות המאוחרות של הלילה.

אברהם הירשזון: כפי שאתם יודעים, לא נהוג לשמוע בשלב כזה משלחות.

אברהם הירשזון: למרות כל זה נתתי לו את רשות הדיבור.

אברהם הירשזון: ברשות הדיבור שלו הוא אמר שיש פתרון א' ופתרון ב', כאשר גם פתרון ב' הוא פתרון שהוא מוכן ללכת עליו.

אברהם הירשזון: הצעתי אתמול שבמסגרת המו"מ לא יתעקשו על ה-100%, כי את ה-100% הם לא יקבלו.

אברהם הירשזון: אנחנו רוצים שהם יצטרפו.

אברהם הירשזון: צריך למצוא איזו שהיא דרך.

אורית נוקד: אני מבקשת לחזק את ידי חבר הכנסת אפללו על כל מה שנעשה.

אורית נוקד: אני הגשתי הסתייגות בנושא הערבה שתועלה מחר במליאה.

אורית נוקד: נפגשתי עם שר האוצר כי חשבתי שעשיתם את כל מה שאתם יכולים וידיכם קשורות.

אורית נוקד: בעקבות הפגישה הבנתי מדוע התקבלה הרוויזיה וההסתייגות נפלה.

אורית נוקד: שר האוצר אמר שאחרי שתעבור התכנית הוא יישב עם היישובים.

אורית נוקד: אמרתי לו שאני מקבלת את זה, אבל אני עדיין עומדת על ההסתייגות שלי.

אורית נוקד: אני עדיין מקווה שחלק מחברי הקואליציה ישנו את עמדתם.

אורית נוקד: אני רואה בזה עלבון לכל הנושא של ההתיישבות ולכל הנושא של הציונות בערבה.

חיים אורון: אנחנו כולנו נוריד את ההסתייגות שקשורות לערבה, וכולנו נתאחד סביב הסתייגותו של חבר הכנסת אהוד רצאבי שמופיעה בספר.

אברהם הירשזון: אתה לא יכול לכפות על חברת הכנסת אורית נוקד להוריד את ההסתייגות שלה.

אבשלום וילן: בא אלי אתמול בבוקר ראש מועצה אזורית גוש עציון ושאל אותי לגבי ההבטחות שניתנו למועצות אזוריות ביש"ע.

אבשלום וילן: אני מציע שתעדכנו את הבוחרים שלכם.

אברהם הירשזון: פגשתי במזנון את ראש עירית באר-שבע וחברים נוספים, ביניהם חברת ליכוד בשם סימה נבון שהואילה בטובה לצווח עלי.

אברהם הירשזון: יש דרך לומר דברים, אפילו אם הם חמורים.

אברהם הירשזון: צריך לשמור תמיד על כבוד הדדי.

אברהם הירשזון: כמו שאני שומר על כבודם של בני אדם, כך אני רוצה שישמרו על כבודי.

יעקב טרנר: אתה צודק.

יעקב טרנר: לא אהבתי את מה ששמעתי וראיתי.

חיים אורון: אני מבקש לאפשר לראש העיר להביע את דברו.

חיים אורון: אני מבקש מחברי הכנסת לא לפתוח בנושא הזה דיון.

אברהם הירשזון: אם חברי הוועדה מסכימים, אני אתן לראש העיר לומר את הדברים בקצרה.

אברהם הירשזון: אני לא פותח שום דיון בנושא הזה.

יעקב טרנר: אני מודה לאדוני.

יעקב טרנר: אני מתנצל על מה שהיה.

יעקב טרנר: אני מסכים לתוכן אבל לא לצורה.

יעקב טרנר: באתי לדבר שתי מילים על באר-שבע כי עשו לנו עוול גדול מאוד בכך שהשאירו אותנו מחוץ לגדר.

יעקב טרנר: השאירו לכולם, כולל לכפר-ורדים, שידרגו את נתיבות, את שדרות, ולבאר-שבע את ה-8% הורידו ללא רחם ל-0.

יעקב טרנר: אין לי הסבר לתת למשפחת כהן מד' צפון בבאר-שבע מדוע הפלו אותה לרעה אל מול משפחת כהן מנתיבות או משפחת כהן מאופקים.

יעקב טרנר: אמר לי שר האוצר שאליו פניתי שקיצצו לנו מכיוון שאנחנו עיר גדולה.

יעקב טרנר: אמרתי לו שלא נכון לשפוט כך את הדברים, צריך לשפוט אותם אל מול אנשים בודדים ואל מול משפחות בודדות.

יעקב טרנר: אנשים לא מבינים למה הם קיבלו עונש על כך שהם גרים בבאר-שבע.

יעקב טרנר: את כל יישובי הדרום השאירו חוץ מבאר-שבע וערד.

יעקב טרנר: נעשה פה אי צדק.

יעקב טרנר: לא מצאו אפילו פתרון ביניים להוריד אותנו ל-5%, ל-6%.

יעקב טרנר: לקחו לנו מתוך 28 מיליון, שאנחנו אמורים לקבל כמענק איזון, 7 מיליון.

יעקב טרנר: סידרו לנו מחדש גירעון נוסף שעליו אנחנו צריכים להשתלט.

יעקב טרנר: הבאנו את הדברים האלה באיחור לוועדת הכספים כי הובטח לחברי הליכוד בבאר-שבע ש-5% יישאר.

יעקב טרנר: אני מתנצל על מה שאמרה סימה, היא זאת שסופגת את כל המכות הכבדות מהסניף.

אברהם הירשזון: אדוני ראש-העיר, אני מודה לך על דבריך.

אברהם הירשזון: דבריך שיצאו מהלב נכנסו אל הלב.

אברהם הירשזון: אנחנו אחרי אישור התכנית הכלכלית נקיים דיונים במספר דברים שנוגעים לתכנית הכלכלית.

אברהם הירשזון: אני אינני מתכוון לפרק את ועדת המשנה שתדון בדברים מסויימים.

אברהם הירשזון: יש עוד מספר עיוותים שאנחנו חושבים שנעשו.

אברהם הירשזון: תהיה לך פה אוזן קשבת.

אברהם הירשזון: אני מברך אותך על כך שבאת לוועדה ואמרת את דבריך.

יצחק הרצוג: אפשר לבקש שהוא יפגוש את חבר הכנסת אלי אפללו?

אברהם הירשזון: בשמחה.

אברהם הירשזון: ביקשתי דיווח קצר לגבי הפרטת חברת אל-על.

אברהם הירשזון: אנחנו נקים ועדת משנה שתלווה את הפרטת אל-על.

אייל גבאי: הגענו לסיכום עם בנק הפועלים, שכנראה ייחתם היום, שמאפשר את הנפקת החברה ואת הזרמת הכספים לחברה כדי שתוכל להמשיך להתקיים.

אייל גבאי: זה מהלך שמבטיח את המשך פעילותה של החברה.

אייל גבאי: אנחנו ממשיכים במו"מ עם העובדים כפי שהתחייבנו לוועדה.

אייל גבאי: שר התחבורה התחייב בערבות מדינה בסך 108 מיליון דולר לקופת הפיצויים של העובדים.

אייל גבאי: הצענו כי הסכום יופקד במזומן מכספי ההנפקה פנימה אל תוך החברה, כאשר היתרה תושלם על ידי המדינה.

נסים דהן: בתנאי שזה מספיק.

אייל גבאי: הסכמנו שתהיה ערבות מדינה של 80 מיליון דולר, שתמשיך לעמוד בתוקפה לממן הסכמי פרישה בחברה בתנאים מועדפים.

אייל גבאי: הצענו שבמקום לרכוש 10% ממניות החברה בהנחה של 30%, יתאפשר להם לרכוש 15% ממניות החברה ב-50%.

אייל גבאי: קיימנו הידברות עם העובדים אל תוך הלילה.

אייל גבאי: הם אמרו שהם רוצים 25.1% מהחברה.

אייל גבאי: זאת בקשה שאנחנו לא יכולים להיעתר לה.

אייל גבאי: לכל החברות שהופרטו ניתנו עד היום 10%.

אייל גבאי: היינו מוכנים ללכת לגידול של 50% במספר המניות, ולגידול של למעלה מ-50% בשיעור ההנחה.

נסים דהן: למה הם רצו את המספר הזה?

אייל גבאי: כי הם חושבים שזאת שליטה.

אייל גבאי: אמרנו להם שלא נמנע מהם לרכוש בבורסה במחיר מלא את היתרה מעל 15%.

אייל גבאי: אנחנו צריכים לזכור שמדובר בנכס של הציבור.

אייל גבאי: יש גבול למה שאפשר לחלק.

אייל גבאי: זאת החבילה שהצענו.

אייל גבאי: צריך לזכור שעל השולחן הזה יבואו חברות נוספות כמו בזק, תעשייה אווירית, חברת החשמל ואנחנו צריכים להיות שוויוניים והגיוניים כלפי כולם.

אייל גבאי: התשובה שקיבלנו מהם היא 25% אחרת הם לא מסכימים.

אייל גבאי: אי לכך הודענו להם הבוקר שאנחנו נאלצים למשוך את ההצעות המאוד נדיבות שהצענו.

אייל גבאי: אנחנו נעמוד מאחורי הבטחה לוועדה של שר התחבורה, שתינתן ערבות מדינה של 108 מיליון דולר לקופת הפיצויים.

אייל גבאי: אנחנו לא נזרים אותה במזומן וגם כמות המניות שהם יוכלו לרכוש תהיה 10% ב-30% הנחה.

אייל גבאי: כיוון שהתשקיף נסגר היום בבוקר אז זה סוף המו"מ.

אייל גבאי: אני חושב שהוועדה יודעת שההצעות שלנו היו מאוד נדיבות.

אייל גבאי: אתם יודעים את זה מניסיון של הפרטות אחרות.

יצחק כהן: למה לא להמשיך את המו"מ מאותה נקודה שהיית בה?

יצחק כהן: למה להגיע לעימות עם העובדים?

יצחק כהן: אתה יודע שבלי העובדים לא תהיה הפרטה.

יצחק כהן: אם האישור של ועדת הכספים נותן לך איזו שהיא תחושת כוח שאתה יכול לצפצץ על העובדים או לא להתחשב בהם, אני לא יודע אם כחברי ועדה נוכל לעבור על זה לסדר היום.

יצחק הרצוג: אני התרשמתי שהצעתם הצעות הוגנות לעובדים והם עושים טעות.

יצחק הרצוג: האם יש הסכמה לגבי המשך הסכמי העבודה ל-4 שנים?

יצחק הרצוג: אתם יודעים שהוכרז סכסוך עבודה, דבר שיביא להשבתת אל-על.

יצחק הרצוג: אני חושב שאתם צריכים לעשות מאמץ נוסף.

יצחק הרצוג: אני חושב שצריך להציג את ההצעות שלכם אל מול מליאת העובדים.

אבשלום וילן: הכוחנות שלכם עוד תתפוצץ לכם בפרצוף.

אבשלום וילן: בשבוע הבא תושבת אל-על, לא תראו הפרטה וייגרם נזק כבד.

אבשלום וילן: זה תהליך של הרס.

אבשלום וילן: אני מצטער על כך שלא שר האוצר ולא שר התחבורה באו הנה.

אבשלום וילן: הצענו לכם את הנכונות שלנו לתת הצעות הוגנות לעובדים.

אבשלום וילן: הלכתם בכוח כדי לראות מי יותר חזק.

אבשלום וילן: לאן אתם מובילים את כל הסיפור הזה?

אבשלום וילן: אתם חושבים שבכוח ובברוטאליות אפשר להתגבר?

אבשלום וילן: אין דוגמאות בעולם שבכוח הכריחו עובדים לצאת להפרטה.

אבשלום וילן: בדיוק ההיפך.

אבשלום וילן: מה, המצאתם את הגלגל מחדש?

אבשלום וילן: עד מתי?

נסים דהן: אני הבנתי מדבריך שכיוון שהם לא הסכימו לרדת מ25% אתם ירדתם ל-10%.

נסים דהן: אם הוועדה המליצה על 15%, למה חזרתם בכם?

נסים דהן: הייתם צריכים לסגור על 15%.

נסים דהן: למה סגרתם את התשקיף עם 10% ב-30% הנחה רק בגלל שהם לא הסכימו לרדת מהדרישה שלהם של 25%?

נסים דהן: מה שעשיתם פה זה הכרזת מלחמה נגד הוועדה ונגד העובדים.

יצחק כהן: האם זה בלתי הפיך?

חיים אורון: דיברו על הערכות שווי הרבה יותר נמוכות.

חיים אורון: האם יש הערכות שווי כאלו?

חיים אורון: מראש נאמר שמוכרים לא בשביל לקבל כסף אלא בשביל למכור.

חיים אורון: אני מקווה שלא נגיע למצב שעוד נשלם למישהו, ואז בכלל כדאי יהיה לתת את זה לעובדים.

יצחק הרצוג: הגיע מכתב מסוכני הנסיעות עם טענות על פליליות בהנפקה.

יצחק הרצוג: האם אתם מתייחסים לעניין הזה?

אלי אפללו: הבנתי שהקיצוץ בקיצבאות הילדים פרוס באופן שווה על פני 7 שנים, חוץ מאשר בשנה הראשונה.

אלי אפללו: אני שמח לשמוע שאתם מתכוונים לבדוק את העניין.

אלי אפללו: אני מרגיש שאתם מנהלים מו"מ עם העובדים לא בנקיון כפיים.

אלי אפללו: אתם מנסים ללחוץ עליהם.

אלי אפללו: ברגע אתם לא מגיעים להסדר אתם חוזרים אחורה.

אלי אפללו: תנסו להגיע איתם להסדר, כי בלי הבנה לא תהיה הפרטה.

סמדר אלחנני: כל נגזרת שכר בארץ היא בשקלים וצמודה או למדד או לשכר הממוצע במשק.

סמדר אלחנני: הדולר בשנה האחרונה עשה תנודה של 10%.

סמדר אלחנני: ההצמדה לדולר יכולה להביא ל-10% הפרש.

סמדר אלחנני: היה צריך באיזו שהיא נקודה מסויימת לקבוע בשקלים, וממנה והלאה להחליט על מנגנון ההצמדה.

אייל גבאי: דיברנו בדולרים, אבל ברגע שנכתבו הדברים זה היה בשקלים נכון לאותו יום.

אייל גבאי: אנחנו הרגשנו שאנחנו באים כדי להשיג את הסכמת העובדים.

אייל גבאי: לא אמרנו שמכיוון שהוועדה אישרה זה מה שאנחנו נותנים.

אייל גבאי: לעבור מערבות מדינה של 108 מיליון דולר ל108 מיליון דולר בקופה זה לא דבר של מה בכך.

אייל גבאי: אתם יודעים בכמה כסף מדובר?

אייל גבאי: אף אחד לא יכול להגיד שזה לא הרבה כסף.

אייל גבאי: האם 108 מיליון דולר זה לא מעל ומעבר למה שאפשר לתת?

אייל גבאי: זה סכום עצום שמבטיח לכל אחד מהעובדים את הפנסיה, את הפיצויים שלו.

אייל גבאי: וכשהם באים ואומרים שגם על זה הם לא מוכנים להסכים, אני לא יודע עוד מה אני יכול לשים על השולחן.

אייל גבאי: תגידו לי מה עוד אני יכול לשים על השולחן.

אייל גבאי: האם לחלק את החברה?

אייל גבאי: זה רכוש מדינה.

אייל גבאי: אתמול היתה הצעה של 15% ב-50% הנחה.

אייל גבאי: אמרנו שאם זה גומר את העניין אנחנו מסכימים, אף על פי שהזכות היא של כל עובד ועובד לקנות את המניות.

אייל גבאי: הם אמרו שאין להם כסף, שניתן להם זמן לרכוש את זה באופן מרוכז.

אייל גבאי: הסכמנו שמה שלא יירכש עכשיו על ידי העובדים יישמר על ידי הממשלה במשך 4 שנים.

אייל גבאי: אם העובדים היו רוכשים רק 3%, 12% היינו שומרים.

אייל גבאי: אם העובדים יסכימו מחר בבוקר להפרטה, אני אעמוד מאחורי ההצעה הזאת.

אייל גבאי: אנחנו משאירים את הדלת פתוחה לעובדים עד השנייה האחרונה.

אייל גבאי: האם זאת לא הצעה הוגנת?

אברהם הירשזון: מאוד הוגנת.

אייל גבאי: אנחנו לא רוצים ללכת איתם בכוחניות.

אייל גבאי: העמדה שלהם שלא תהיה הפרטה בכל מחיר זאת כוחניות בצד השני.

אייל גבאי: אני חושב שהוועדה יכולה להסכים על זה שאנחנו לא יכולים לתת 25%.

אייל גבאי: הערכת השווי נעה סביב 100 ומשהו מיליון דולר.

נסים דהן: זה כולל את הפיצויים.

אייל גבאי: יכול להיות שזה כולל את הפיצויים.

אייל גבאי: אם מגיע לעובדים אז מגיע לעובדים, אנחנו לא מתביישים להגיד את זה.

אייל גבאי: צריך לזכור שהחברה נמכרת עם 900 מיליון דולר חובות לבנקים, דהיינו השווי הנקי מחובות הוא מיליארד.

אייל גבאי: מי שקונה אותה - ויש קונים שמתדפקים על הדלת – קונה אותה עם החובות לבנקים.

אייל גבאי: לפי דעתנו, לעניין הסוכנים נעשתה סחיטה של החברה.

אייל גבאי: אם הם רוצים לפנות לממונה על ההגבלים העסקיים, הם יכולים לעשות זאת.

אייל גבאי: העובדים הכריזו סכסוך עבודה.

אייל גבאי: זו אותה כוחניות מהצד השני.

אייל גבאי: אם הם יחליטו לשבות הם ייפגעו בחברה שיקרה להם, שיקרה לנו ושיקרה לכל המדינה.

אייל גבאי: הם צריכים להבין שההנפקה תצא.

אביגיל זרביב: מדובר בתיקון לתוספת של צו מס בולים, שעניינה פטור למסמכים מסויימים ממס בולים שחותמת עליהם חברה ממשלתית שנמצאת בתהליך של הפרטה.

אביגיל זרביב: הפטור הזה הוא פטור מאוד מצומצם, הוא מתייחס אך ורק לחברות שהולכות להפרטה בבורסה.

אביגיל זרביב: ניתן לבקש את הפטור הזה פעם אחת בלבד, ובלבד שהם קשורים במישרין להפרטה ושהחברה היא צד למסמך.

אביגיל זרביב: לפטור החדש שמבוקש על ידי שר האוצר יש משמעות יותר גדולה לאחר התכנית הכלכלית.

יצחק הרצוג: מדוע?

אביגיל זרביב: משום שבמסגרת הכנת חברה להפרטה מוטלת עליה חבות במס.

אביגיל זרביב: זאת חבות מס שהיא גם נטל וגם יכולה להשפיע על השיקול אם לצאת לבורסה או לא.

אביגיל זרביב: מדובר על מסמכים מסויימים המפורטים פה ואך ורק על חברות שיוצאות לבורסה.

אהוד רצאבי: נאמר פה שהסיבה לפטור היא בגלל הכפייה של הריבון על החברה שבבעלותה.

אהוד רצאבי: גם על חברה פרטית שמונפקת בבורסה נכפה לשלם את מס הבולים.

אהוד רצאבי: הריבון גם מכריח אותי לשלם מס הכנסה.

אהוד רצאבי: אני רואה בבקשה הזאת אפליה חמורה ביותר.

אהוד רצאבי: אני לא רואה סיבה שחברה ממשלתית תקבל פטור על פני חברה פרטית.

אהוד רצאבי: אני לא רואה סיבה לאפליה שכזאת.

אהוד רצאבי: החוק הזה של מס בולים הוא חוק ארכאי שמנסים להעביר אותו שנים רבות.

אהוד רצאבי: תיקון לחוק הזה הובא גם במסגרת התכנית הכלכלית בפרק המסים העקיפים.

אהוד רצאבי: כאשר שאלתי את אנשי המכס מדוע מטפלים בדבר כזה, הם אמרו לי שאי אפשר לבטל את זה כי זה משהו כמו 800 מיליון ₪ לאוצר המדינה.

חיים אורון: סמדר כתבה לנו שהנושא הזה עומד על הפרק כבר 12 שנה.

חיים אורון: אני לא מכיר אותו 12 שנה, אבל 11 שנה אני כן מכיר אותו.

חיים אורון: הוא טלאי על גבי טלאי על גבי טלאי.

חיים אורון: הדיון של היום הוא אחד הביטויים של זה.

חיים אורון: אנחנו כל פעם מושכים את השמיכה בכיוונים שונים.

חיים אורון: אני לא בעד סתם להוריד מתקציב המדינה כמעט מיליארד ₪ בלי כתובת.

חיים אורון: כולם מבינים שזה מעוות, בעיקר כשכולם יודעים שזה מס בהתנדבות.

רחל שפיצר: שינינו את ההצעה כך שהיא תפסיק להיות בהתנדבות.

נסים דהן: מה תעשי עם מסמך שלא מוגש לבית משפט?

נסים דהן: איך תאכפי אותו?

רחל שפיצר: נקבע עכשיו החייב בתשלום המס.

נסים דהן: כדי לאכוף את זה המסמך צריך להגיע לרשות ממשלתית.

נסים דהן: לא כל המסמכים מגיעים לשם.

חיים אורון: אם מה שנאמר כאן הוא נכון, אז על אחת כמה וכמה.

חיים אורון: מה מסבירים לנו כל הזמן?

חיים אורון: שהמשק רוצה להתנהל באופן שכולם שווים.

חיים אורון: הסחורה לבורסה צריכה להתנהל כמו כל הסחורות האחרות.

חיים אורון: אני מבין שיש אינטרס עליון לממשלה להפריט.

חיים אורון: אני לא אוהב אותו לא בגלל שאין לי אינטרס להפריט, אלא כי אני חושב שמכירת אל-על בתנאים האלה ובמחיר הזה היא יותר רצון להיפטר מהעסק.

חיים אורון: זה יחזור אלינו כבומרנג אחר כך.

חיים אורון: העיקרון שאתם מצדדים בו הוא שיש כללים בשוק וכולם מתנהגים אותו דבר.

חיים אורון: גם במקרה הזה זה צריך להיות.

חיים אורון: האם בתהליך כזה של הפרטה שוברים עיקרון שהוא הנחת יסוד?

רחל שפיצר: כבר שברו אותו בעבר.

חיים אורון: יש פטורים של מעל ל-20 מיליארד ₪ בשוק ההון.

חיים אורון: בואו נתחיל משם.

יצחק הרצוג: אני לא רואה שום הבדל בין הנפקה של חברה פרטית להנפקה של חברה ציבורית או חברה ממשלתית.

יצחק הרצוג: אם בעל מניות רוצה, שישלם.

יצחק הרצוג: נראה לי אבסורד לקבוע את הצו הזה.

יצחק הרצוג: ההגדרות פה לא טובות.

יצחק הרצוג: מה יקרה עם חברות קטנות או עם חברות מעורבות?

יצחק הרצוג: האם הן פטורות או הן אינן פטורות?

יצחק הרצוג: שום דבר לא ברור לי מהצו הזה.

יצחק הרצוג: אני מבקש מכם למשוך את הצו הזה כי הוא צו לא ראוי.

אנה שניידר: אני לא רוצה להתייחס לעצם השאלה של הטלת מס בולים, רק רציתי להעיר שלפי הבקשה של שר האוצר מדובר במהלך שרוצה למנוע פגיעה בהליך ההפרטה של חברות.

אנה שניידר: אני מכירה פטורים, כמו למשל בנושא של מס הכנסה, שיש הסדר מיוחד לגבי חברות שעומדות להתמזג או להתפצל.

אנה שניידר: יש פרק שלם בפקודת מס הכנסה שמסדיר נושא של פטורים במקרים כאלה.

משה גפני: מבחינה משפטית היועצת המשפטית צודקת.

משה גפני: אם עד היום כתוצאה מהתכנית הכלכלית הייתי חרד, עכשיו אני מתחיל לפחד.

משה גפני: מדובר כאן באפליה מאוד חמורה.

משה גפני: הממשלה סבורה שבאמצעות הרוב שיש לה היא יכולה לעשות מה שהיא רוצה.

משה גפני: אני מתאר לעצמי שבזמנים נורמאליים לא היו מביאים הצעה כזאת.

משה גפני: מה זה משנה אם מפריטים חברה פרטית, ציבורית או ממשלתית?

משה גפני: האפליה הזאת היא בלתי נסבלת, בלתי הגיונית ולכן צריך לדחות את זה.

משה גפני: אני מציע לממשלה לא להביא לנו דברים לא הגיוניים.

משה גפני: איזה הגיון עומד מאחורי הדבר הזה?

משה גפני: הממשלה הזאת הופכת להיות ממשלה של דיקטטורה.

אורית נוקד: אני מצטרפת לדברים שנאמרו על ידי חבר הכנסת הרצוג, ובמידה מסויימת גם לדברי חבר הכנסת גפני בנושא האפליה.

אביגיל זרביב: אני רוצה להתייחס לטענה שהועלתה פה אצל כל הדוברים לעניין האפליה.

אביגיל זרביב: אני רוצה להפנות את כולכם לסעיף קטן (ב) בצו.

אביגיל זרביב: סעיף קטן (ב) מפרט את המסמכים שמבוקש ביחס אליהם פטור.

אביגיל זרביב: בכל המסמכים הראשונים שמדובר בהם חברה ממשלתית שהולכת להפרטה לא יכולה לכתוב תשקיף.

אביגיל זרביב: כמעט תמיד זה כרוך אצלה בפעולות מכינות שהן בגדר שינוי מבני.

אביגיל זרביב: לפני שבזק הפכה להיות חברה היה צריך לעשות רה-ארגון, לחלק את הפעילויות לפי נושאים.

אביגיל זרביב: כך אני מניחה יהיה עם חברת חשמל.

אביגיל זרביב: ההנפקה זה הסוף.

אביגיל זרביב: להנפקה תקדם שורה של שינויים מבניים.

אביגיל זרביב: המאסה זה כל העבודה שאנחנו עושים ערב התשקיף.

אביגיל זרביב: עשיתי אבחנה בין מסמכים של כל חברה – הסכם חיתום, הקצאת מניות – שצריך לשלם מס בולים עליהם, לכל המסמכים שברשימה העליונה.

אביגיל זרביב: המחוקק הכיר בשורה של דברי חקיקה בהקלות כאלה ואחרות לחברות שהולכות להפרטה.

אביגיל זרביב: מדוע?

אביגיל זרביב: מדובר בשורת פעולות שמטילה נטל מס על חברה ממשלתית בגלל הצורך להעביר כל מיני נכסים, בגלל הצורך לפצל לחברות בת.

אביגיל זרביב: תראו לדוגמה את מקורות.

אביגיל זרביב: את ההקלה הזאת במס לא המצאנו, היא קיימת גם בפקודת מס הכנסה.

אביגיל זרביב: לנציב מס הכנסה יש סמכות בפרק של המיזוגים והפיצולים לתת הקלות שונות לחברה ממשלתית.

יצחק הרצוג: בכמה כסף מדובר?

אביגיל זרביב: אני לא חושבת שאגב הבקשה שלנו צריך לקיים את הדיון העקרוני והרחב יותר במס בולים.

יצחק הרצוג: למה זה מטיל נטל נוסף כאשר למעשה מדובר פה בהעברה מכיס לכיס?

אביגיל זרביב: זה מטיל נטל נוסף על החברה.

יצחק הרצוג: בכמה כסף מדובר פה?

יצחק הרצוג: אני ייצגתי את המדינה בהנפקה הגדולה הראשונה של בזק ולא היתה בעיה בעניין מס הבולים.

יצחק הרצוג: לבזק היו הרבה מאוד בעיות אבל היא שילמה את מס הבולים.

יצחק הרצוג: בתהליך שעוברת חברה גדולה בהנפקה יש הרבה בעיות נוספות.

יצחק הרצוג: אותנו מעניין הסכום.

אייל גבאי: אנחנו מקבלים את מה שאתה אומר, ולכן היועצת המשפטית הציעה למחוק את הסייפה של הסעיף, כלומר מהמילה "דוח" עד הסוף.

אייל גבאי: בזה עניין האפליה יורד מהפרק.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור ההצעה עם התיקון, ירים את ידו?

אברהם הירשזון: נגד – 1

אברהם הירשזון: הבקשה אושרה

אברהם הירשזון: יש פה בקשה להאריך את מועד הגשת הדוחות השוטפים של מפלגת המרכז עד ליום 30.5.03, כל זאת בהתאם לסעיף 10(1) לחוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973.

יעקב ליצמן: אני רוצה לדעת מי היתה מפלגת המרכז.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת ליצמן, אתה רואה בוודאי שמי שפנה אלינו זה רואה החשבון של המפלגה.

יעקב ליצמן: חשוב לי לדעת מי המפלגה.

אברהם הירשזון: אני לא יכול להגיד לך מי היו המועמדים מטעמה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד –רוב

אברהם הירשזון: אושר

רפרנט אגף תקציבים: מדובר בהשתתפות של נציבות המים יחד עם משרד החקלאות וקק"ל בתחזוקה של פרוייקט החולה.

רפרנט אגף תקציבים: הם מבצעים גם את הניקוז וגם את התחזוקה של שמורת הטבע.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

יעקב ברקאי: מדובר בתקציב פיקוד העורף האזרחי למיגון האוכלוסייה.

יעקב ברקאי: השינוי כאן הוא שינוי פנימי.

יעקב ברקאי: בתקציב 2003 הועבר תקציב מסגרת.

יעקב ברקאי: מה שמועבר כאן זה בעצם אותה מסגרת לפי מה שפיקוד העורף מבקש.

חיים אורון: מה שעושים פה זה משלמים את מה שהיה.

חיים אורון: רוב ההוצאה פה היא לאב"כ, כאשר לקו התפר ולמיגון היישובים התקציבים מכוסחים.

יעקב ברקאי: זה לא מדוייק.

רוחמה אברהם-בלילא: גם בקשת צבעים יש קיצוץ.

נסים דהן: משרד הבריאות הגיש בקשה, במסגרת ההיערכות לשעת חירום, להשלמת ציוד רפואי לשעת חירום.

נסים דהן: אני זוכר שדובר אז על 52 מיליוני ₪.

נסים דהן: אני רואה שמתוקצב פה רק 24 מיליון ₪.

נסים דהן: אין פה מענה מלא להיערכות לשעת חירום מהפן הרפואי.

נסים דהן: אני מציע לאוצר לעשות שיקול חוזר בקשר לתקציב.

יצחק הרצוג: האם ציוד האב"כ נרכש ומחפשים עכשיו דרך לממן אותו?

אלי אפללו: רציתי לקבל פירוט לגבי הקיצוץ בקו התפר.

יעקב ברקאי: כל תקציב פיקוד העורף האזרחי עומד על 525 מיליון ₪.

יעקב ברקאי: כאן מצויינים 245 מיליון ₪.

יעקב ברקאי: יש בתקציב הזה 275 מיליון ₪ שמתוקצבים על ידי משרד הביטחון.

יעקב ברקאי: 275 מיליון ₪ לא מופיעים כאן כי זה לא נסגר עדיין בוועדת המשנה של תקציב הביטחון.

יעקב ברקאי: הפנייה מדברת רק על 245 מיליון ₪ שמתוקצבים מתקציב האוצר.

יעקב ברקאי: לגבי קו התפר וקשת צבעים יש עליה בתקציבים, לא קיצוץ.

יעקב ברקאי: אני אסביר לכם למה הפנייה הזאת עוברת לפני הפנייה המלאה.

יעקב ברקאי: כרגע אנחנו נמצאים בחודש מאי.

יעקב ברקאי: יש התקשרויות עם ספקים ועם קבלנים שעובדים על קו התפר, שעובדים על ערכות המיגון.

יעקב ברקאי: כרגע לפיקוד העורף האזרחי אין מאיפה לשלם את הדברים האלה בגלל שלא עבר תקציב.

יעקב ברקאי: אם הפנייה הזאת לא תעבור לא יהיה ממה לשלם גם את הסכומים האלה.

יעקב ברקאי: ברגע שהוועדה המשותפת תסיים את הדיונים לגבי 275 מיליוני ₪ נוספים, הם יבואו לכאן בפנייה נוספת.

חיים אורון: האם אתה יכול להגיד לנו שכל הסעיפים שלכאורה מקוצצים פה לא יהיו מקוצצים?

יעקב ברקאי: כן.

נסים דהן: יש סעיפים, כמו למשל קשת צבעים, שאתה מכניס לגירעון.

נסים דהן: איך אתה יכול לתקצב אם אין לך את הכסף?

יעקב ברקאי: חלק מהכסף ישנו.

נסים דהן: אתה מכניס היום את הסעיף הספציפי הזה לגירעון.

נסים דהן: זה לא חוקי.

אברהם הירשזון: מי בעד פנייה מס' 123?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

יגאל גידרון: הפנייה הזאת כוללת 2.6 לביקורת שנעשתה כבר במועצות מקומיות.

יגאל גידרון: המשרד מעביר כסף כדי לשלם לרואי החשבון.

יגאל גידרון: דבר נוסף שיש כאן זה מיליון ₪ לשירותי תיאום וקשר עם הממשלה.

יגאל גידרון: זו אותה קבוצה שמתאמת בין הישיבות ובין הצבא במספרי התלמידים.

יגאל גידרון: דבר שלישי שיש שם זה פיתוח בתי עלמין לקבורה חלופית.

יעקב ליצמן: אתה מוריד בפנייה מיליון ₪ מכוללים.

יעקב ליצמן: אני רוצה להבין למה מורידים מיליון ₪.

יעקב ליצמן: אני הבנתי שבגין ההסכם הקואליציוני כל הנושא של מועצה דתית יורד.

יעקב ליצמן: מה זאת הביקורת הזאת?

איוב קרא: איך משרד הדתות עוד קיים אם הוא בוטל?

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה להבין למה עושים את העברות האלה בצורה רטרואקטיבית.

רוחמה אברהם-בלילא: למה המשרד לא יכול היה לבחון כמה יעלו לו הוצאות כאלה ואחרות לפני שהוא מציב אותנו בפני עובדה מוגמרת, כשמה שנותר לנו זה להרים את היד?

יצחק הרצוג: למה אתם מקצצים בשירותי דת לנוצרים?

משה גפני: אני מצטרף למה שאמרה חברת הכנסת רוחמה אברהם ולמה שאמר חבר הכנסת הרצוג.

משה גפני: מה קורה בבתי עלמין?

משה גפני: אני לא רואה שום שינוי.

משה גפני: מה זאת אומרת שאתם מורידים מיליון ₪ מהכוללים כשחסר שם?

משה גפני: כולם יודעים שהסעיף הזה של המיליון לא היה צריך לבוא ב-2003, הוא היה צריך להיות ב-2002.

משה גפני: אתם התחייבתם כאן בוועדה שהתקציב הזה יהיה ב-2002.

משה גפני: לפחות תשימו את זה על תקציב 2002.

אלי אפללו: אני לא מבין איך תקציב בתי העלמין נשאר אותו תקציב.

אלי אפללו: אני שמעתי שלא מעבירים למועצות מקומיות תקציבים שמגיעים להן.

אלי אפללו: מה עושים בעניין הזה?

יגאל גידרון: תקציב המועצות הדתיות מורכב מ40% השתתפות מדינה, 60% עיריות.

יגאל גידרון: הצורה בה משרד הדתות מחלק את תקציב המועצות הדתיות נקבע בעקבות בג"ץ ראשון לציון, כאשר הוא מחלק את זה פר נפש.

יגאל גידרון: כשאתה אומר שלא מועבר תקציב, לא כל כך ברור לי אם העירייה לא מעבירה או המשרד לא מעביר.

יגאל גידרון: בקשר לתקצוב מועצה דתית התקנה קיימת.

יגאל גידרון: אם המשרד משלם או לא משלם צריך לשאול את משרד הדתות.

אברהם הירשזון: מי בעד פנייה 128?

אברהם הירשזון: בעד – 7

אברהם הירשזון: אושר

רפרנט אגף תקציבים: עיקר הפנייה עוסק בהעברה של הרשאה להתחייב בחוק עידוד השקעות הון בתיירות בתקנות שונות.

רפרנט אגף תקציבים: העברה היא העברה טכנית.

רפרנט אגף תקציבים: אחוזי המענק באזור פיתוח א' ובאזורים שהתיירות בהם מועדפת הם 24%.

רפרנט אגף תקציבים: הם מחולקים ל20% מענק על פי חוק ו-4% מענק על פי הון.

נסים דהן: יכול להיות שברגע שלא יהיה מספיק כסף בתקנה מי שיגיע לו לא יקבל.

נסים דהן: איך אתם מבטיחים שלעתיד לבוא, עד סוף השנה, מי שמגיע לו יקבל?

יצחק הרצוג: מה זה הסכום של 129 אלף ₪?

יעקב ליצמן: אני מבקש רוויזיה על הפנייה הקודמת.

רפרנט אגף תקציבים: אם היית מבצע השקעה ב100 ₪, והייתי משלם לך 24 ₪ על פי מה שאני אמור לפי החוק, אז 20 ₪ היו יוצאים מהתקנה של מענק לפי חוק, ו-4 ₪ היו יוצאים מהתקנה של מענק לפי הון.

יצחק הרצוג: אולי כדאי שנדע איזה סקרים הוא הולך לבצע.

אברהם הירשזון: מי בעד פנייה מס' 129?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה

אברהם הירשזון: נגד – 8

משה גפני: לא קיבלתי תשובה ממשרד האוצר על מה שהוא עשה בפנייה הזאת.

יעקב ברקאי: הפנייה הזאת היא בסעיף 17, שזה תקציב מתאם הפעולות בשטחים, שעיקרה שינויים פנימיים, בין השאר הכנסות בפיתוח אזור תעשייה ארז.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

ישראל כץ: שר האוצר הגיע לסיכום עם שר העבודה והרווחה על החזר של 30 מיליון ₪ למשרד שלו.

אברהם הירשזון: זה עוד מופיע כעבודה ורווחה?

ישראל כץ: הסמכויות הועברו אבל התקציב עוד לא הופרד.

ישראל כץ: הכסף הולך למעונות יום ולמשפחתונים.

רוחמה אברהם-בלילא: למה הכסף לא הולך לשכבות החלשות ששם באמת נעשה קיצוץ?

ישראל כץ: זה לשכבות החלשות.

ישראל כץ: זה הולך לסיבסוד של משפחות ששמות את הילד שלהן במעון יום.

יצחק כהן: זה כוללני מידי.

יצחק כהן: אנחנו יודעים שחסרים תקנים בכל מיני מקומות.

יצחק כהן: אנחנו יודעים הרי שהפנייה הזאת תחזור עם פירוט נוסף.

יצחק כהן: תבוא עם הפנייה האחרונה.

יצחק כהן: אני לא חושב שצריך לאשר את זה ככה, כי זה מאוד כוללני.

נסים דהן: מה שכתוב פה זה רק העברה מהרזרבה הכללית למשרד העבודה ורווחה.

נסים דהן: יכול להיות שהקיצוץ המקורי היה יותר מ30 מיליון ₪ ואתם מחזירים 30 מיליון, אבל זה לא מה שכתוב פה.

סמדר אלחנני: בזמנו, כאשר היו שתי הפחתות גדולות, אמרתי שההפחתה היתה צריכה לעבור לסעיף נפרד.

סמדר אלחנני: הסכום לא עבר לסעיף נפרד, הוא עבר לרזרבה הכללית.

סמדר אלחנני: עכשיו זה בתוך אמבטיה אחת.

סמדר אלחנני: כתבתי על זה לאבי גפן, אבל הוא ענה לי שלאחר שיסתיים הטיפול בכל הפניות התקציביות המפחיתות את ההוצאה במשרדי הממשלה, יתוקצבו הסכומים המופחתים באופן שהם יהיו סגורים.

סמדר אלחנני: ככה לעולם לא נדע איפה אנחנו עומדים.

אברהם הירשזון: מה את מבקשת מהוועדה?

סמדר אלחנני: שהוועדה תנחה את אגף תקציבים שכל הדברים שקשורים בקיצוץ יועברו לסעיף רזרבה נפרד.

משה גפני: העברה פה היא העברה כוללנית מידי.

משה גפני: מה שהאוצר לא הצליח להביא עד היום הוא מביא עכשיו.

משה גפני: הוא יודע שיש לו רוב, אז הוא לא נכנס לפרטים.

משה גפני: הם הגיעו למצב שלא רק שהם יכולים להעביר את מה שהם רוצים, הם גם לא צריכים לעבוד.

ישראל כץ: לגבי תקציב משרד העבודה והרווחה, זאת שאלה שתמיד אפשר לשאול כי תמיד חסר.

ישראל כץ: שר האוצר הגיע לסיכום עם שר הרווחה על הפחתת הקיצוץ.

ישראל כץ: הוסכם שבהפחתה הגדולה שהגיעה לוועדת הכספים לפני שבועיים או שלושה 10% יחזור.

ישראל כץ: הוסכם גם על ידנו שנוריד את זה מתקנה אחת ואחר כך נחזיר את זה לתקנה אחת.

ישראל כץ: זה הליך טכני בלבד.

ישראל כץ: כל הכסף הולך לאותה תקנה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה פירוט לאיפה הכסף הולך.

אברהם הירשזון: אני מבקש לתת לחברת הכנסת את הפירוט של הפנייה.

אברהם הירשזון: תביאו את זה בישיבה הבאה.

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה

אברהם הירשזון: נגד – 0

אברהם הירשזון: פניות מס' 139,140

רפרנט אגף תקציבים: מדובר בהעברה מהרזרבה הכללית לוועדה הבין משרדית בנושא התפלה, כאשר היועצים הם אלה שמייעצים באופן קבוע לוועדה.

רפרנט אגף תקציבים: הפעם מדובר במתקנים באשקלון, בחדרה ובפלמ"חים.

רפרנט אגף תקציבים: באשקלון זה ניהול הפרוייקט, בחדרה ובפלמ"חים זה הכנת המתקנים.

נסים דהן: במשרד הדתות, כשהאוצר חשב שיש הוצאות שהמשרד צריך לשלם, הוא לקח את זה מתוך הסעיף התקציבי.

נסים דהן: כאן, עם כל ההבנה ועם כל הרצון לעזור, כשיש תוספות לא מתוכננות מראש משרד האוצר משתמש ברזרבה הכללית.

נסים דהן: למה במשרד הדתות לא השתמשו ברזרבה הכללית?

רפרנט אגף תקציבים: כל התקציב של נציבות המים מיועד לנושאים של תוספת מים למערכת המים שיש, כמו השבת קולחים, פרוייקט התפלה או נושאים של זיהום מים או איכות מים.

סמדר אלחנני: אני מתייחסת למתקני ההתפלה שיצאו במכרזים.

סמדר אלחנני: האם המחיר שנתן המתחרה שזכה במכרז כולל את ההוצאות?

סמדר אלחנני: עלות המים צריכה לשקף את הכל, כולל היועצים.

סמדר אלחנני: נדמה לי שהוחלט להקטין את כמות המים המותפלת.

רפרנט אגף תקציבים: זה נשאר כאופציה.

סמדר אלחנני: גם כמות היועצים יכולה לרדת.

רפרנט אגף תקציבים: כשאנחנו מדברים על חוזה התפלה, אנחנו מדברים על 20 שנה.

רפרנט אגף תקציבים: העלויות באשקלון הן בסביבות 25 מיליון דולר בשנה.

רפרנט אגף תקציבים: כל תקציב הייעוץ היה 5 מיליון ₪.

רפרנט אגף תקציבים: מדובר בסכומים מאוד קטנים.

אברהם הירשזון: מי בעד פניות מס' 139,140?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה

אברהם הירשזון: נגד – 0

אברהם הירשזון: פניות מס' 134,144

רפרנט אגף תקציבים: מדובר על העברת 100 מיליון ₪ במזומן לנושא של מתקני השבה.

רפרנט אגף תקציבים: אנחנו מדברים על מענקים במפעלי השבה של 40%-60% באזורים שונים בארץ.

רפרנט אגף תקציבים: המים האלה הם הרבה יותר זולים מהמים של ההתפלה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה

אברהם הירשזון: נגד – 0

אברהם הירשזון: פניות מס' 152,153.

אברהם הירשזון: שר האוצר מבקש את אישורה של ועדת הכספים בהעברת סכום לעזרה בחקלאות.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

אסף מאיר: העברה נועדה להעביר עודפים מסעיף לסעיף.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

ירון פולק: מדובר בהתאמה של תקציב משרד הפנים לאחר הקיצוץ בתוכנית הכלכלית.

אלי אפללו: אני רוצה לקבל פירוט מאיזה מקומות מקצצים.

דניאל בנלולו: לאיפה אתה מעביר את התקציב הזה?

ירון פולק: למענקים להתיישבות צעירה.

דניאל בנלולו: תן לנו את הרשימה לאן זה הולך.

ירון פולק: החלוקה של התקציב היא בתוך המשרד, זה לא משהו שאנחנו קובעים.

ירון פולק: גם ברשימות של היישובים החלוקה היא פנימית של משרד הפנים.

ירון פולק: אנחנו בסך הכל מעבירים מהמענק הכללי.

אלי אפללו: אני רוצה לקבל פירוט ממי זה נלקח ולאן זה הולך.

אברהם הירשזון: פנייה מס' 163.

ירון פולק: מדובר בפנייה של המשרד לאיכות הסביבה לשינוי בעקבות הקיצוץ שנעשה בתכנית הכלכלית.

ירון פולק: המשרד מתארגן לביצוע הפרוייקטים.

ירון פולק: זו פנייה שמחולקת לשני חלקים, כאשר חלק אחד זה הפחתה בסעיפים שהמשרד לא יכול לבצע אותם השנה, וחלק שני זה מימון של פרוייקט ניתור אוויר.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

יגאל גידרון: בעקבות הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, התמיכה במוסדות מחקר תורניים ירוכזו במשרד המדע.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה

אברהם הירשזון: נגד – 0

אברהם הירשזון: פניה מס' 73022.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר

אברהם הירשזון: ה צ ב ע ה

אברהם הירשזון: נגד – 0

אברהם הירשזון: פניה מס' 164.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב

אברהם הירשזון: אושר