ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 467, 2005-07-20 10:00

שאול יהלום: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה, הנושא הראשון הוא הצעת חוק הביטוח הלאומי, ביטוח של עובד זר.

רועי קרת: בישיבה האחרונה אדוני ביקש להכניס משהו שלא היה בנוסח המקורי בנושא של תאונה שהתרחשה בדרך אל או ממקום עבודה מחוץ לתחום הישוב בשטח C.

רועי קרת: היושב ראש ציין שהוא יהיה קשוב לעמדות הממשלה בעניין הזה ודברתי עם מנהלת המוסד לביטוח לאומי, המוסד מתנגד להצעה הזו ואנחנו מבקשים להוריד אותה.

שאול יהלום: זאת אומרת שאם זה בישוב זה בסדר.

רועי קרת: כל עוד זה בתחום הישוב ומדובר בעובד זר שמתגורר בישוב זה בסדר.

רועי קרת: ברגע שמדובר בעובד זר שגר מחוץ לישוב, תאונה שקרתה מחוץ לישוב לא תיחשב כתאונת עבודה.

שאול יהלום: אני מדבר על עובדים זרים מסין, יש פה הוסטל לעובדים זרים סינים והם גרים בירושלים כי אנחנו רוצים לשכן אותם כמו בני אדם, וכל בוקר בא נהג בתחבורה מסודרת ישראלית ולוקח אותם לאפרת שם הם עובדים בהכנת קייטרינג כשהם עוברים במנהרות המנהרות מתמוטטות.

שאול יהלום: הטענה שלכם שאם זה בשכם או בטול כרם אז לך תמצא את הנהג, אבל קבענו שזה רכב ישראלי בדרך לעבודה ובאזור C .

רועי קרת: אני לא מכיר את המפות, אבל לא זו הדוגמא שבגללה המוסד לביטוח לאומי ביקש להתנגד להצעה, צריך קודם כל להבהיר שתושב ישראל באזור זה יהודים וערבים גם ערבים שגרים בחברון הם תושבי ישראל באזור כי זה כולל בחובה גם אזרחים ישראלים שמקיימים קשר תעסוקתי עם ישראל.

רועי קרת: אני לא מכיר היטב את האזור כדי לנקוב בשם כבישים וישובים ערבים אבל גם תאונה שארעה לאדם כזה, שהוא תושב ישראל באזור בדרך למקום עבודתו באריאל מהכפר הערבי שבו הוא גם תיחשב.

רועי קרת: החשש הוא שזו תהיה התמונה שמציגים לנו, אותו נפגע - - -

שאול יהלום: יבוא הנהג שהוא עד, שאתה סומך עליו.

רועי קרת: הוא יהיה הנהג, יבוא הנהג בעצמו.

שאול יהלום: אז למה במטולה אתה לא בודק.

רועי קרת: גם במטולה אני חושש אבל במטולה אני יכול לשלוח שוטר שיבדוק אם בכלל הייתה שם תאונת דרכים באותו ישוב ערבי בתוך השטחים אני לא יכול לבדוק אם בכלל הייתה תאונה , אם זה היה בדרך לעבודה, אין לי דרך לבדוק.

רועי קרת: קשה לי לחשוב על מקרה של פגיעה שלחלוטין לא תהיה מבוטחת, הדוגמא שנתת היא פגיעה מבוטחת, אם זו לא תאונת עבודה אז זו תאונת דרכים ויש גורם ישראלי מבטח.

רועי קרת: אבל אתה מדבר על סיטואציה חריגה בה העובדים הזרים גרים במקום אחר מהמקום בו הוא עובדים

שאול יהלום: אז הדוגמא של המנהרות טובה.

שאול יהלום: מה ההבדל בין זה לבין מטולה, למה אתה לא יכול לחקור?

שאול יהלום: זה שטח C.

רועי קרת: לא בכל שטח C אפשר, אני אישית לא עושה את החקירות אבל אומרים לי שאפילו אחרי שרכשנו רכבים מוגנים לא בכל שטח C חוקרים שלנו יכולים להיכנס ולחקור חקירה אפקטיבית.

רועי קרת: זה המצב.

רועי קרת: זה לא מצב חדש, זה המצב החוקי היום כבר היום יש את ההבחנה הזו בסעיף 378 לחוק הביטוח הלאומי כבר עושה את ההבחנה הזו ומכיר רק בישובים ובאתרים הצבאיים אלו אזורים שיש לנו בעיה לבצע שם חקירות ולהגיע לאמת העובדתית.

שאול יהלום: גם לשטח B מותר להיכנס זה שטח ביטחוני ישראלי ואני לא כולל אותו אני מדבר רק על שטחי C שזה באחריות ישראל לכל דבר והכנסנו את העניין שהנהג ישראלי והבעלות חייבת להיות ישראלי אפילו אם הנהג ישראלי והרכב פלשתינאי אז זה לא, אפילו מונית צהובה לא, אנחנו מדברים על כל כך הרבה תנאים מה כבר לא?

שאול יהלום: למה אין נציגות מהמשטרה, אני רוצה לשמוע אותם.

וילמה מאור: ביקשתי להזמין את המשרד לביטחון פנים.

שאול יהלום: הצעתם שאם הוא גר באחד הישובים או באתרים צבאיים אז זה בסדר גם אם זה בדרך לעבודה.

ג'ודי וסרמן: זה היה בנוסח הקודם.

שאול יהלום: אני עדין מרחיב את הישובים בדרך לעבודה.

ג'ודי וסרמן: הכלל בהצעה הקודמת היה שאם הייתה תאונה בדרך לעבודה זה יחול לגבי עובד אם הוא מתגורר באחד הישובים, זו הייתה נקודת המוצא ואני מבינה שלממשלה אין התנגדות לזה.

ג'ודי וסרמן: אם הוא מתגורר או באתר צבאי או בישוב, גם תאונה בדרך לעבודה מבוטחת.

שאול יהלום: אם זה קרה בדרך מיושב ליושב, זה בסדר?

ג'ודי וסרמן: אם הוא גר בישוב אז התאונה מכוסה לא משנה אם זה קרה בתוך הישוב או מחוצה לו.

שאול יהלום: הוא רק אומר שאם בלילה הוא חוזר לשכם אז לא.

שאול יהלום: גם אם זה לא בישוב עצמו, אז בדוגמא שלנו בירושלים ובשטח ישראל?

ג'ודי וסרמן: אם הוא אדם כזה שמתגורר בישוב או באתר צבאי או בשט ישראל, אין בעיה.

שאול יהלום: אתה אומר שיש לי את כפר עציון ואת כרמי צור, אם העובד הזר גר פה והמעביד גר במקום אחר והתאונה קרתה באמצע אתה מסכים.

שאול יהלום: אבל אם זה בין ירושלים ואפרת אתה לא מסכים, הוא צריך לגור דווקא בישוב בשטחים, ואם הוא גר בתל-אביב?

רועי קרת: מזרח ירושלים זו בדיוק הבעיה בגלל השוני בסוגי האוכלוסיות.

שאול יהלום: אבל זה לא שטח מדינת ישראל.

רועי קרת: זה שטח מסופח.

שאול יהלום: אם תרצו תגישו הסתייגות, אני מקבל את מה שאתה אומר ואני מוסיף, או בשטח ישראל, אני לא יכול לחלק את ירושלים.

ג'ודי וסרמן: אז מה התיקון?

שאול יהלום: התיקון אומר שהמסלול נשאר C בבעלות רכב ישראלי, כל ההבדל הוא שמר קרת אומר שבתנאי שאחת הנקודות הם בישובים ישראלים באזור בשטחים, ואני אומר שישראל לצורך זה היא בודאי שטחים.

שאול יהלום: במה שאושר לא התייחסנו למקום המגורים של העובד אלא למקום התאונה ולמקום העבודה, אם הוא יצא משכם וחיכה לו רכב ישראלי ועבר בשטח C והגיע לכפר עציון והייתה תאונה, הוא מכוסה, את זה אני מוריד, נקודת המוצא או ההגעה חייבת להיות ישוב ישראלי או בישראל.

רועי קרת: זה המצב בנוסח ההצעה המקורי, מה שאדוני מציע עכשיו זה גם אם עובד יצא ממזרח ירושלים לגוש עציון וארעה לו תאונה בדרך בשטח C ברכב ישראלי עם נהג ישראלי, זו משמעות ההצעה.

ג'ודי וסרמן: רק אם הוא יצא מישוב ישראלי או מישראל או הגיע לישוב ישראלי.

שאול יהלום: נשאר דבר אחד שאתה אומר קשה למשטרת ישראל לעשות חקירות במזרח ירושלים, זה הכול.

שאול יהלום: אנחנו דנים פה בביטוח לאומי במזרח ירושלים שהוא צריך לחקור משפחות ויש לנו כל כך הרבה דיונים על החקירות שם על בני משפחה ואתם שותפים לדיונים האלה.

שאול יהלום: זה שמדינת ישראל לא הקימה עוד שלוש נקודות משטרה בירושלים ולא נמצאת שם בכל מקום או פועלת ביד חזקה זו בעיה שלנו אבל לא על סמך זה שיש עובד תמים וטוב שגר ברובע המוסלמי והוא לא טרוריסט ולא עשה שום דבר רע אלא מחפש מחיה ומצא אותה בכפר עציון, קצת אנושיות.

שאול יהלום: ..

יעקב עמר: אם אתה רושם רק ישוב באזור אז אתה פותר את הבעיה, בירושלים ממילא יש פתרון, היום אני לא צריך בתחום ישראל את החוק הזה.

שאול יהלום: מי שהעסיק את העובד הוא אדם בכפר עציון , אותו אדם בונה בניין באפרת והוא הולך למזרח ירושלים ומצא שני עובדי בניין, הם לא מכוסים.

יעקב עמר: הם תושבי ישראל, עם זה אין בעיה

שאול יהלום: המעביד לא גר בישראל הוא גר בשטחים הוא לא מכוסה היום.

יעקב עמר: אין אתו בעיה.

שאול יהלום: אז סיני ממזרח ירושלים.

רועי קרת: צריך לעשות תיקון נוסח, הנחתי שסעיף קטן ג' שמתייחס לנסיעות ירד, אם זה נשאר יש כמה תיקוני נוסח שחייבים לעשות שלא נכנסו לכחול, בכל מקום שמתייחסים לתושב ישראל צריך להתייחס גם לתושב ישראל באזור, והצעתי לעניין הנוסח להגדיר רכב מנועי כהגדרתו בחקיקה המוכרת.

שאול יהלום: מי בעד אישור הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?

שאול יהלום: בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין

שאול יהלום: ההצעה עם התיקונים האלה מאושרת לקריאה שנייה ושלישית, נעבור לנושא הבא.

שאול יהלום: הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 21)(תגמול ליתום משני הוריו) התשס"ה-2005

שאול יהלום: הנושא הוא הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 21)(תגמול ליתום משני הוריו).

שאול יהלום: ההערה הראשונה שמכאן ואילך גיל הגג הוא 28, הורדנו את גיל הגג בשבע שנים, זה לגבי מכאן ואילך.

שאול יהלום: ההערה השנייה שהייתה במליאה אמרה למה זה רטרואקטיבית רק שנתיים, יש ללכת מתחילת האינתיפאדה שזה אוקטובר 2000 וגם את זה אנחנו מתקנים.

שאול יהלום: המשמעות אומרת שאם אדם באוקטובר 2000 היה פחות מ- 28 או באוקטובר 2001 פחות מ- 28 ,או באוקטובר 2002 פחות מ- 28 הוא מקבל פחות שנתיים את הגמלה.

שאול יהלום: אם יש לאוצר רעיון לנסח את זה אחרת כדי לא לחזור על תקדים רטרואקטיביות, שינסח את זה כהוראת שעה, אם על העיקרון לא יהיה מחלוקת והממשלה רוצה לנסח את הרטרואקטיביות כהוראת שעה, נניח שהממשלה תבוא בהצעה כזו, לי לא אכפת.

ג'ודי וסרמן: הוראה רטרואקטיבית זה על מי החוק יחול, הוא יחול גם על אלה שנפגעו מ- 2000 עד היום.

שגיא בלשה: האוצר מתנגד להחלה רטרואקטיבית, קרי להגדלת הרטרואקטיביות של הצעת החוק ומכיוון שהצעתך צריכה להיות מתואמת אתנו נמשיך לדון בזה יחד.

שאול יהלום: מה העלות הרטרואקטיבית של שלושת השנים הנוספות?

שאול יהלום: קבלנו שנתיים ואנחנו מעלים לחמש.

שגיא בלשה: הסיבה להתנגדות שלנו היא לא בהכרח רק עלות, למרות שיש בזה עלות, זה מכפיל את כמות האנשים.

רבקה פריאור: עשינו בדיקה של מספר היתומים מעל גיל 30 בגיל ההתייתמות ומצאנו תשעה יתומים.

רבקה פריאור: כאשר בדקנו את תאריכי ההתייתמות, שלושה היו לאחר ה- 1 בינואר 2003 וששה היו בתקופה שבין 2000 ל- 2003.

רבקה פריאור: אם אנחנו יורדים לגיל 28 זה יוריד מעט, העלות היא וסליחה על הביטוי הלא פרלמנטארי, כל יתום עולה כ- 60,000 ₪, להוסיף ולהוריד, אלה העלויות שעליהם מדובר.

שגיא בלשה: זה מכפיל את כמות הזכאים זה מוריד אחד ומוסיף חמישה.

שאול יהלום: בהנחה שהטרור ימשיך, צמצמת את תכולת החוק מ- 35 ל- 28, צריך להסתכל על העתיד על שתי הנקודות אחת מול השנייה.

שגיא בלשה: באופן כללי אנחנו מתנגדים להחלה רטרואקטיבית של חוקים.

שאול יהלום: אנחנו מאשרים את החוק לקריאה שנייה ושלישית ובמשך היום יהיה משא ומתן אם לא תסכימו תגישו הסתייגות, בכל אופן אנחנו מדברים על הפרש של 300,000 ₪ שהם 5 כפול 60 לעומת הורדת הגיל בעתיד, שזה 28 לעומת 35 שאנחנו מקווים שאף אדם לא ייפול בזה לצערנו הרב אנחנו חוששים שכמו שכתוב בתנ"ך, בדמיך חיים.

שאול יהלום: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.