ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 387, 2005-03-15 12:08

שאול יהלום: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (כללים לקביעת הכנסת שכול ודרכי הוכחתה), התשס"ד-2004.

שאול יהלום: (קורא את מכתב שר הביטחון).

רינת גולד-גזית: התקנות שאנחנו מביאים לאישור הוועדה – תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (כללים לקביעת הכנסת שכול ודרכי הוכחתה) – נוצרו בעקבות הרפורמה בתגמולי ההורים השכולים שהיתה בשנת 2001.

רינת גולד-גזית: היתה אז רפורמה גדולה, שכללה שינוי בתפיסה על התגמולים להורים שכולים, והתקנות הללו נגזרות מאותו תיקון.

רינת גולד-גזית: ככלל, היום תגמולים להורים שכולים נגזרים מגובה ההכנסות של השכול.

רינת גולד-גזית: ככל שההכנסות עולות, התגמולים קטֵנים, עד מינימום מסוים.

רינת גולד-גזית: התקנות האלה אמורות להחליף תקנות משנת 1965, ובאות להסדיר כיצד תיקבע הכנסה לצורך חישוב התגמול.

שאול יהלום: נפל בן וההורים מקבלים גמלה, בהתאם להכנסתם.

אלי בן שם: בבקו"ם שואלים את ההורה כמה הוא מרוויח.

שאול יהלום: לא משנה אם זה חייל סדיר או מילואים או קבע.

שאול יהלום: נניח שהנופל הוא איש מילואים, לא משנה מה היה גודל הכנסתו.

שאול יהלום: מסתכלים רק על הכנסת ההורים.

שאול יהלום: למה לא מתחשבים אם ההורים נזקקו להכנסה של הבן שנפל?

רינת גולד-גזית: מסתכלים על כל ההורים השכולים באופן שוויוני.

רינת גולד-גזית: מטרת החוק, והתקנות האלה בעקבותיו, להביא את כולם לאיזה תגמול מינימלי למחייה.

אלי בן שם: 1,000 שקל זה תגמול מינימלי למחייה?

רינת גולד-גזית: 1,000 שקל מקבל מי שיש לו הכנסות ממקורות אחרים.

אסנת כהן: שהן בערך 12,000-15,000 שקלים.

שאול יהלום: כמה יכול להיות המקסימום לגמלה?

מוטי שלו: התגמול המרבי הוא 5,492 שקלים.

רחל תל-אור: זה המקסימום ללא ילדים קטינים.

רחל תל-אור: אם יש ילדים קטינים מקבלים כמובן יותר.

רחל תל-אור: אני רוצה לציין, 3,200 השקלים הראשונים פטורים ממבחן הכנסה.

רחל תל-אור: משפחה שהכנסתה 3,200 שקל בחודש עדיין יכולה לקבל 5,491 שקלים, ולבודד זה 2,560 שקלים.

רחל תל-אור: כמו כן, לא נלקחים בחשבון עוד כמה מרכיבים.

רחל תל-אור: למשל אם יש להם דירה שהם משכירים, והכנסתם עד גובה 7,000 שקל בחודש, זה לא נחשב כהכנסה.

וילמה מאור: זה החוק הרגיל, לכל אזרח.

רחל תל-אור: הורים שמתקיימים מתגמול בלבד, היינו אין להם הכנסות אחרות, מקבלים תוספת גילום למחוסרי הכנסה, כאשר לבודד היום משתלם 480 שקל, לזוג 600 שקל, וזאת המנה הראשונה.

רחל תל-אור: המנה השנייה עומדת להשתלם להם כאשר נאשר עוד מעט את התקנות בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי בן שם: זה בזכותך.

אלי בן שם: 500 שקלים.

שאול יהלום: את מתחשבת במספר הילדים לתוספת של תשלום.

שאול יהלום: למה את לא מתחשבת האם הנופל היה מי שהכנסתו תלויה על ההורים, לעומת נופל שהיה במילואים או בקבע והחזיק את ההורים, ההורים היו תלויים בו?

שאול יהלום: למה את לא מתחשבת בזה?

רחל תל-אור: אנחנו צמודים לפקודת מס הכנסה, על-פי החוק.

רחל תל-אור: מעולם לא הלכנו לצורה הפרוגרסיבית הזאת, לבחון האם מישהו תמך בהורים או לא.

רחל תל-אור: אני לא רוצה להרחיב עכשיו את הדיון בנושא, אלא אם כן תבקש.

ג'ודי וסרמן: עכשיו קובעים את הכללים, מה ההכנסה שלוקחים בחשבון ומה לא.

ג'ודי וסרמן: זה בדיוק הזמן והמקום.

רחל תל-אור: בזמנו סוכם עם הארגון היציג, "יד לבנים", שאנחנו נהיה צמודים לפקודת מס הכנסה, כאשר כפי שאמרתי ה-3,200 שקל הראשונים למשפחה יהיו פטורים, או 2,500 שקל לבודד.

רחל תל-אור: זה היה מקובל על ארגון "יד לבנים", מכיוון שזה היטיב ונתן הרבה יותר כסף למשפחה השכולה בכל חודש.

רחל תל-אור: כיצד?

רחל תל-אור: בעבר לא נקבע סכום שהיה פטור מלכתחילה, וגם האחוז שניכינו מההכנסה היה 54% לעומת 37% שאנחנו מנכים היום, וזה לאחר 3,200 השקלים שנקיים מחישוב הכנסה.

שאול יהלום: כשאת פוטרת 3,200 שקל, זה בסדר.

שאול יהלום: אבל אם אני מסתכל על משפחה, הרי התגמולים הם לא תשורה למשפחה שכולה אלא אני בודק את מצבה של המשפחה השכולה, מה קרה לה.

שאול יהלום: את מבינה לבד שאם יש ילדים קטנים ההוצאות גדולות יותר.

שאול יהלום: ברור לי גם שמרכיב חשוב נוסף שצריך לקחת בחשבון הוא מה עשה הנופל עם המשכורת שלו, האם הנופל היה סמוך על שולחן ההורים.

ריקי מורג: איך אנחנו יכולים לבדוק את זה?

שאול יהלום: אז יש לך בעיה איך לעשות את זה, על כך נדבר.

שאול יהלום: אם אי אפשר, אי אפשר.

שאול יהלום: אבל קודם כול נדבר על העיקרון.

שאול יהלום: יש הבדל בין נופל שפרנס את ההורים ולאחר נפילתו אין להם ממה לחיות לעומת חייל ששירת בסדיר וההורים עדיין נתנו לו כל חודש 500 שקל, אבל את לא מתחשבת בכך.

שאול יהלום: אנחנו מחפשים לעשות את הדבר הכי צודק במעט הכסף שיש לנו, לכן צריך להתחשב האם ההורים היו תלויים בבן שנפל.

שאול יהלום: איך אפשר לא להתייחס לזה?

רחל תל-אור: כיום אנחנו באמת לא עושים מבחן לכל משפחה ומשפחה, האם הבן תמך בה או לא.

רינת גולד-גזית: המבחן הזה, יש היגיון רב בצדו.

רינת גולד-גזית: אלה חלק מהאלמנטים שמבחינים למשל בין תגמולים להורים שכולים לבין תגמולים לאלמנות.

רינת גולד-גזית: ברוב המקרים הבן לא פרנס את ההורים, זה לא המקרה הנפוץ.

רינת גולד-גזית: אני חוששת שאם נכניס את זה כפקטור זה יביא לפגיעה בהורים שכולים שלא נסמכו בהכנסותיהם השוטפות על הכנסות הבן שנפל.

רינת גולד-גזית: צריך לקחת בחשבון שיש עוד אלמנט של חוק צבא קבע גמלאות.

רינת גולד-גזית: אם ההורים תלויים הם מקבלים גם פנסיה מהצבא.

שאול יהלום: נחזור לשאלה הזאת אם תרצו.

מוטי שלו: היום מעל 85% מההורים בארגון שלנו הם מעל גיל 65, לכן נושא הילדים זניח.

שאול יהלום: אבל הנושא שהעליתי, הורים שהיו סמוכים על משכורת הבן שנפל?

מוטי שלו: זה נושא ערכי שאנחנו לא עוסקים בו כרגע.

אלי בן שם: שר הביטחון הקים ועדה בראשות פרופ' יעקב נאמן, והיא מסיימת בימים אלה את עבודתה.

אלי בן שם: המלצתה פה אחד תואמת את העמדה שלנו, לבטל את מבחן ההכנסה ולעשות שוויון בשכול ולא "לטרטר" ולהשפיל את ההורים ולחייב אותם להביא קבלות ותלושים.

מוטי שלו: זה יעלה במילא בדיונים בעתיד.

אלי בן שם: אלה הורים מעל גיל 65, ויש לנו גם הורים מעל גיל 80.

אלי בן שם: יש הרבה הורים שאף אחד לא פונה אליהם והם לא ממלאים את הטפסים ואז הם מקבלים 1,000 שקל.

אלי בן שם: אנחנו מגלים אנשים שחיים מתחת לקו העוני בגלל הדברים האלה.

שאול יהלום: אתם לא רוצים שנאשר את זה?

אלי בן שם: אנחנו רוצים להסדיר את זה, כי זה החוק כרגע, אין לנו ברירה.

שאול יהלום: זה הנוסח שעומד כרגע על השולחן.

אלי בן שם: בשנת 2001 הסכמנו לזה בלית ברירה, כאשר עשינו את החקיקה הגדולה.

שאול יהלום: כאן אתם מבקשים תקנות לנצח.

ג'ודי וסרמן: עד שישונה החוק ואז יחליפו את התקנות הקיימות בתקנות אחרות.

רינת גולד-גזית: התיקון בתפיסה שהזכיר מר אלי בן שם מחייב תיקון בחקיקה ראשית, כיוון שהיום מבחן ההכנסות קבוע למעשה בחוק הראשי.

רינת גולד-גזית: כל ההתפתחויות שמר אלי בן שם ציין אכן קיימות, אבל היום אנחנו מבקשים לעגן את המצב הקיים.

רינת גולד-גזית: אם יידרש תיקון של חוק ראשי, בהתאם להחלטות שיתקבלו בהמשך, כל דבר יטופל.

מוטי שלו: במצב הנוכחי התקנות פוגעות במשפחות.

מוטי שלו: ההצעה שלפנינו משפרת את ההתייחסות אליהן.

שאול יהלום: אתה בעד התקנות האלה?

מוטי שלו: כרגע כן, למעט שתי הערות שיש לנו על סעיפים שאנחנו רוצים להשיג עליהם.

ג'ודי וסרמן: תיקון החוק היה ב-2001 ויש עדיין תקנות משנת 1965.

ג'ודי וסרמן: אני מבינה שאתם מחשבים את ההכנסות החייבות או הפטורות לפי התקנות משנת 1965.

רינת גולד-גזית: התקנות מ-1965 מחמירות ולוקחות בחשבון הכנסה מכל מקור, פרט למה שפטור בתקנות.

רינת גולד-גזית: הן מחמירות בהרבה מאוד מובנים לעומת הסיכום שהיה בשנת 2001, שאנחנו פועלים על-פיו.

רינת גולד-גזית: התקנות המוצעות כאן מעגנות את המצב הקיים.

ג'ודי וסרמן: אם נאשר את התקנות, הם יפעלו על-פי תקנות.

ג'ודי וסרמן: כפי שאני שומעת, עכשיו הם פועלים בניגוד לתקנות.

רינת גולד-גזית: אנחנו פועלים בצורה שמטיבה עם ההורים השכולים.

ג'ודי וסרמן: באופן כולל אולי, אבל לא באופן פרטני.

רינת גולד-גזית: גם באופן פרטני.

רינת גולד-גזית: לפני התיקון הכנסה מכל מקור שהוא נחשבה הכנסה, למעט מה שהוּרד בתקנות.

רינת גולד-גזית: ב-2001 תוקן החוק, באופן שלא כל הכנסה מכל מקור נחשבת כהכנסה חייבת אלא רק הכנסה כמשמעותה לפי פקודת מס הכנסה, כאשר שר הביטחון יכול בתקנות לגרוע או להוסיף הכנסות, כלומר לקבוע שיש הכנסות שלא נחשבות כהכנסות לצורך פקודת מס הכנסה ובכל זאת ייחשבו, ולהיפך.

שאול יהלום: בתקנות האלה הוא לא עשה את זה.

רינת גולד-גזית: זה מה שאנחנו עושים בתקנות הללו.

רינת גולד-גזית: בתקנה 1 נקבע מה היא הכנסה של שכול.

רינת גולד-גזית: זה מעבר ל-3,200 שקל.

רינת גולד-גזית: ה-3,200 שקל לזוג הורים שכולים קבועים בחוק ואני לא מתחשבת בהם בכלל.

רינת גולד-גזית: מעבר לזה אני מתחילה לספור.

רינת גולד-גזית: אני לוקחת כל הכנסה חייבת לפי פקודת מס הכנסה, פלוס הדברים שמופיעים כאן, שסוכמו עם הארגון, ובמסגרת התקציב שנקבעה ברפורמה הגדולה בשנת 2001.

ג'ודי וסרמן: בתקנות הקודמות נקבע שלא ייחשבו כהכנסה סוגים שונים של קצבאות – קצבת זקנה, קצבת ילדים.

רינת גולד-גזית: גם היום זה לא הכנסה חייבת על-פי פקודת מס הכנסה, אז מלכתחילה לא מתחשבים בזה.

מוטי שלו: יש הגדרות של מס הכנסה מה היא "הכנסה".

ג'ודי וסרמן: בכל זאת אתם אומרים שקצבת נכות וקצבת תלויים כן תהווה הכנסה.

רינת גולד-גזית: מעבודה.

רינת גולד-גזית: העיקרון המנחה כאן הוא תחליפי שכר.

ג'ודי וסרמן: ותשלומים שנגרמו מחמת רדיפות הנאצים?

רינת גולד-גזית: למעט.

רינת גולד-גזית: בתקנה 1(2) נכתב: "תשלומים תקופתיים המתקבלים מחוץ-לארץ למעט תשלומים המהווים פיצוי על נזקי בריאות שנגרמו מחמת רדיפות הנאצים".

ג'ודי וסרמן: בתקנה 1 נכתב: "כהכנסה ...

ג'ודי וסרמן: יחושבו גם ההכנסות המפורטות להלן: ... (2) תשלומים תקופתיים המתקבלים מחוץ-לארץ למעט תשלומים המהווים פיצוי על נזקי בריאות שנגרמו מחמת רדיפות הנאצים".

ג'ודי וסרמן: כתוב "רדיפות הנאצים".

ג'ודי וסרמן: יש גם "מלחמות הנאצים".

ג'ודי וסרמן: זה לא אותו דבר, אלה שני חוקים שונים.

ג'ודי וסרמן: נראה לי שיש כאן משהו לא עקבי.

ג'ודי וסרמן: למה למשל לכלול קצבאות נכות?

רחל תל-אור: נכות מעבודה, שהיא תחליף לשכר.

ג'ודי וסרמן: לגבי חברי קיבוץ, אתם לוקחים כהנחה שההכנסות קולקטיביות ומתחלקות שווה בשווה.

רחל תל-אור: אנחנו מקבלים מברית הפיקוח את ההכנסה לחבר.

ג'ודי וסרמן: זה הכלל שהופיע בתקנות הישנות מ-1965, והיה נכון כנראה בשנת 1965.

ג'ודי וסרמן: היום זה לא כל-כך מתאים.

ג'ודי וסרמן: אנחנו יודעים שיש הפרטה של הרבה קיבוצים, אין לכל חבר קיבוץ חלק יחסי שווה בהכנסות של כלל הקיבוץ.

ג'ודי וסרמן: נראה שזה לא מתאים ברמה גורפת כי יכול להיות שסך כל ההכנסות גדולות מאשר ההכנסה הפרטנית של המשפחה.

רחל תל-אור: הסכמנו לקבל גם את ההכנסה שחתומה על-ידי רואה חשבון.

רחל תל-אור: אם ידוע לנו שבקיבוץ מסוים הכנסה לנפש היא X ובא רואה חשבון ומדווח שההכנסה היא בעצם פחות מ-X, אנחנו מדווחים על-פי הדיווח של רואה החשבון.

ג'ודי וסרמן: למה זה לא כתוב?

אלי בן שם: זה הנוהג שנוהגים בו.

ג'ודי וסרמן: זה צריך להיות בתקנות.

רינת גולד-גזית: אפשר להוסיף את המילים: "אלא אם יוכח אחרת", לשקף את מה שאנחנו עושים בפועל.

אלי בן שם: נגעת בנקודה בעייתית מאוד.

אלי בן שם: אבל פועלים בעניין הזה לקולא ולא לחומרא.

ג'ודי וסרמן: אולי תעגנו את ההסדר.

רחל תל-אור: בסדר.

רחל תל-אור: כך סיכמנו, וכך אנחנו פועלים.

ג'ודי וסרמן: תעגנו גם את חוק נכי המלחמה בנאצים.

רינת גולד-גזית: נחדד את זה.

אלי בן שם: יש לנו הערות לתקנות.

אלי בן שם: בתקנה 3 כתוב שיתייחסו להכנסת ההורים בשנתיים שקדמו לנפילה.

אלי בן שם: אנחנו אומרים: שנה מתאריך הבקשה, ולא מתהליך הנפילה.

אלי בן שם: בשנה הראשונה מקבלים תגמול מלא בשני מענקים.

אלי בן שם: אחרי שנה באים להורים ומבקשים מהם לתת הצהרה חד-פעמית.

אלי בן שם: אנחנו רוצים שההכנסות שידווחו הן של השנה שקדמה לבקשת ההצהרה.

אלי בן שם: שנתיים קודם לכן המשפחה היתה בסדר גמור.

אלי בן שם: הרי מתי בודקים את ההכנסה של ההורים?

אלי בן שם: אחרי האסון, וכולנו יודעים שאז ההכנסות יורדות.

רחל תל-אור: אין לנו התנגדות.

רינת גולד-גזית: אני רוצה להסביר מה עמד מאחורי שתי שנות המס.

רינת גולד-גזית: אנחנו בודקים הכנסה פעם אחת בלבד, בתום שנת השכול הראשונה.

רינת גולד-גזית: בשנת השכול הראשונה מקבלים תגמול שבשורה התחתונה הוא כמו תגמול מרבי, בשיטה קצת אחרת, אבל בלי מבחן הכנסות בכלל.

רינת גולד-גזית: כשהכנו את התקנות, חשבנו שאם בודקים את זה בסוף שנת השכול הראשונה, בהכרח נקבל דיווח על חלק משנת השכול הראשונה, שמשתנה באופן יחסי לגבי כל הורה שכול, תלוי מתי יחסית לדיווחי שנת המס נפל החלל.

רינת גולד-גזית: לכן רצינו לבקש שנתיים קודם, כדי לקבל איזה נתון פתיחה משמעותי יותר.

רינת גולד-גזית: בפועל ברוב המקרים במילא מתבססים על שנת שכול ראשונה אחת.

רינת גולד-גזית: אם בשנת השכול הראשונה היו הכנסות גבוהות ולאחר מכן ההכנסות של ההורה השכול יירדו, הוא יכול לפנות ולבקש בדיקה חוזרת של הכנסותיו.

רינת גולד-גזית: לכן אין לנו התנגדות לתקן את זה לשנה אחת.

רינת גולד-גזית: זה משקף את המצב הקיים.

אלי בן שם: כלומר, השנה הקודמת ליום הדיווח.

אלי בן שם: נושא שני, הרפורמה במס לא נכללה בהסכם שלנו עם משרד הביטחון.

אלי בן שם: כלומר, זה הכנסות משכר עבודה בלבד.

אלי בן שם: אנחנו מבקשים שכל נושא הרפורמה בשוק ההון לא יחול עלינו כי זה לא מה שסוכם.

אלי בן שם: אם להורה יש השקעה של 100,000 שקל והוא מקבל ריבית של 2% בשנה, אני לא רוצה שזה יחול עליו.

אלי בן שם: זה מה שסוכם עם משרד הביטחון.

רינת גולד-גזית: במצב הקיים אין לנו, גם מבחינת היכולת הטכנית, מכיוון שהרפורמה חדשה מאוד קשה לנו בפועל לקבל את כל הנתונים.

רינת גולד-גזית: לכן בפועל לא מתחשבים בזה.

רינת גולד-גזית: אבל אנחנו לא יודעים כיצד ננהג בעתיד.

רינת גולד-גזית: לכן אנחנו מוכנים, לתקופה מוגבלת של שנה – אני לא יודעת איפה נעמוד בעוד שנה - - -

אלי בן שם: אנחנו מתנגדים, כי חתמנו על הסכם עם מנכ"ל משרד הביטחון מר עמוס ירון שהכנסה תהיה רק משכורת, שכר עבודה בלבד, ולא שום דבר אחר.

רינת גולד-גזית: ההסכם עם משרד הביטחון היה צמוד לפקודת מס הכנסה.

אלי בן שם: אבל משכר עבודה, זאת היתה הכוונה.

יעקב ברקאי: לא הגיוני שתמסה עבודה ולא תמסה הון.

אלי בן שם: זה הסיכום שהיה לנו עם מנכ"ל משרד הביטחון.

רינת גולד-גזית: הרעיון להיצמד לפקודת מס הכנסה הוא לא רעיון של משרד הביטחון אלא רעיון שארגון "יד לבנים" יזם.

אלי בן שם: את רוצה שהורים בני 80 יעסיקו כל אחד רואה חשבון?

אלי בן שם: גם כך הם חיים בקושי.

אלי בן שם: לא מספיק אתם משפילים אותם עם כל הדברים האלה?

אלי בן שם: אלפי הורים לא מקבלים מה שמגיע להם בגלל שהם לא שולחים את הקבלות.

אלי בן שם: אל "תשפיטו" את ההורים, מספיק.

אריה מועלם: מר שעו"ד רינת גולד-גזית מציעה, עם הציפייה שלכם שמבחן ההכנסה יתבטל בפרק זמן של שנה, אני חושב שהוא סביר.

אלי בן שם: אם חבר הכנסת שאול יהלום היה שר הביטחון, הייתי מסכים לשנה.

אלי בן שם: אבל היות והוא עוד לא שר הביטחון אז אני לא בטוח.

רינת גולד-גזית: אנחנו צמודים בתפיסה לפקודת מס הכנסה.

רינת גולד-גזית: אנחנו חוששים שנצטרך להקפיא עבור תגמולים להורים שכולים את פקודת מס הכנסה, שבעוד 10 שנים תהיה כל-כך ארכאית שכבר אי אפשר יהיה לעבוד איתה.

אלי בן שם: ומה יהיה בעוד שנתיים?

רינת גולד-גזית: בעוד שנתיים נבדוק ונראה.

אלי בן שם: אני מוכן שבעוד שנתיים ייערך על כך דיון, אבל לא שזה יתקבל כהחלטה.

רינת גולד-גזית: אנחנו מבקשים הוראת שעה לשנה, ובמהלך השנה הזאת אולי יהיו התפתחויות בכיוון כזה או אחר.

רינת גולד-גזית: בכל מקרה אי אפשר יהיה להישאר לאורך זמן במצב שיש פקודת מס הכנסה אחת - - -

שאול יהלום: את מבקשת את כל התקנות האלה לאשר לשנה בלבד?

רינת גולד-גזית: לא, רק להגיד שהרפורמה לא תחול על ההכנסה לתקופה של שנה, כהוראת שעה.

יעקב ברקאי: בנושא של הוראת שעה לשנה-שנתיים, אין לי שום בעיה עם מה שמשרד הביטחון מחליט.

יעקב ברקאי: יש לי בעיה עם מה שמר אלי בן שם אמר, על הכנסות מריבית או ממקור שהוא לא עבודה.

יעקב ברקאי: יצאנו מנקודת מוצא שהרוב המכריע של ההורים הם בגיל פנסיה והלאה.

יעקב ברקאי: הרי לא הגיוני שתמסה הורה שיש לו פנסיה של 3,500 שקל, ואילו הורה אחר שיש לו מיליון שקל בבנק ומקבל פירות של 5% בשנה לא תמסה.

יעקב ברקאי: לכן המדינה הלכה למסות את ההון, אז לא הגיוני שלא ימסו את ההון.

אלי בן שם: הסיכום שלנו עם מנכ"ל משרד הביטחון היה על שכר עבודה בלבד, וזה כתוב.

אלי בן שם: שנה אחרי שעשינו את ההסכם קבעו את הרפורמה בשוק ההון.

יעקב ברקאי: אתה דואג עכשיו להורים העשירים.

אלי בן שם: אני דואג שלא יטרטרו את ההורים.

אלי בן שם: מעניין אותי שאלפי הורים לא מקבלים את התגמול.

אלי בן שם: אנחנו רואים כל יום הורים שלא באים למלא טפסים ואתם נותנים להם 1,000 שקלים והם חיים בחרפת רעב.

אלי בן שם: יש אלפי הורים כאלה, לא אחד ולא שניים.

רינת גולד-גזית: אם נראה לאורך זמן שאנחנו לא יכולים להפעיל את הרפורמות, אולי יהיה מקום להתנתק מפקודת מס הכנסה ולעגן את זה בצורה אחרת.

רינת גולד-גזית: כל הדברים האלה יידונו במהלך השנה הקרובה.

רינת גולד-גזית: בכל מקרה, לאורך זמן אנחנו לא יכולים להישאר צמודים לפקודת מס הכנסה שקפואה אי-שם בעבר, לאורך זמן אי אפשר יהיה לעבוד כך.

אלי בן שם: השאלה מה יהיה אחרי שנתיים.

אלי בן שם: אם נצליח להעביר את השינוי, כפי המלצת הוועדה לשר הביטחון, ויהיה שוויון בשכול, אז לא תהיה כל בעיה כי הורים יקבלו תגמול בלי כל מבחן.

אריה מועלם: אז זה בטל ממילא.

שאול יהלום: אנחנו יכולים לאשר את התקנות לשנתיים.

רינת גולד-גזית: אנחנו מבקשים לאשר את התקנות ליותר משנתיים ואת הסעיף הזה להשאיר כהוראת שעה לשנה.

שאול יהלום: אי אפשר להשאיר סעיף בודד.

שאול יהלום: נאשר לכם את התקנות לשנתיים.

שאול יהלום: בזמן הזה תוכלו ללמוד מה קורה, תדברו עם המשפחות.

שאול יהלום: אנחנו מאשרים את זה לשנתיים, עם הבטחה שלכם שזה יכלול רק הכנסות מעבודה.

שאול יהלום: יש מחלוקות.

שאול יהלום: אומר נציג האוצר: לא היה ולא נברא.

שאול יהלום: אומר נציג "יד לבנים" שיש הסכם.

שאול יהלום: גברת גולד-גזית, שנתיים זה סביר.

שאול יהלום: במשך שנתיים תעבדו, הם ילמדו את העניין, אתם תלמדו את העניין.

מוטי שלו: לכל היותר נחזור עם אופרציה אחרת.

שאול יהלום: אני מוכן לקבל אתכם גם בעוד חודש.

אלי בן שם: אני מקווה שבעוד שנתיים יהיה כבר שוויון בשכול, שוויון בין כל ההורים.

שאול יהלום: תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (כללים לקביעת הכנסת שכול ודרכי הוכחתה), התשס"ד-2004 אושרו למשך שנתיים מהיום, בתיקונים שנתקבלו.

שאול יהלום: תודה רבה.

שאול יהלום: הישיבה נעולה.