ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 363, 2005-02-27 14:40

שאול יהלום: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

שאול יהלום: אני מברך את כל אנשי הקרן וכל אנשי משרד הביטחון.

חיים אומן: אציג את העניין; כפי שכתבנו ליו"ר ועדת העבודה והרווחה, ב-94' חוקק חוק קליטת חיילים משוחררים, ונקבע בו שכל שינוי בחוק או בתקנון טעונים אישור שר הדתות, שר האוצר וועדת העבודה והרווחה.

חיים אומן: עבר מאז פרק זמן לא קטן, ולאחרונה בהנהלת הקרן החלטנו להשלים את סבב האישורים, מספר תיקונים שביקשנו להכניס ושאושר בינתיים על ידי שר הביטחון, שר האוצר וצריך להיות מאושר על ידי ועדת העבודה הרווחה.

חיים אומן: לכן אנו יושבים פה, חבריי יכולים להציג את השינויים.

שאול יהלום: יש שינוי בהגדרות?

שמרית שקד: ההגדרה של מכינה קדם אקדמית, ההגדרה לא תואמת להגדרה בחוק.

ערן יוסף: החוק מדבר רק על מכינה קדם אקדמית, וכל הסוגים נכנסים פנימה.

ערן יוסף: אנו בתקנון פיצלנו בין שני סוגים – בין מכינה קדם אקדמית שהיא הכנה ללימודים גבוהים באוניברסיטה ומוסד להכשרה מקצועית, שזה בא להחליף את הנושא של מכינה קדם הנדסאית.

ערן יוסף: הכל בפנים, מחולק לשתי תתי הגדרות.

שאול יהלום: עד סוף עמ' 4 יש שינוי ממה שהיה?

ערן יוסף: התקנון הקודם לא השלים את סבב האישורים שלו.

ערן יוסף: ועדת העבודה והרווחה מעולם לא אישרה אותו, מכל מיני סיבות, כך שזה הדיון הראשון שבו מאשרים את התקנון על ידי ועדת העבודה והרווחה.

שאול יהלום: אני מבקש שתעירו, אם יש משהו שמשנה ממה שיש בפועל?

שאול יהלום: שנדע מה אנו מביאים על עצמנו.

ערן יוסף: התקנון בא לבטא את מה שכתוב בחוק, את נהלי הקרן.

שאול יהלום: כלומר אם עכשיו מאשרים את התקנון, לא השתנה שום דבר ממה שאתם נוהגים כל הזמן לגבי צבא, שירות לאומי, נח"ל, מכינה קדם צבאית, ישיבות הסדר - שום דבר לא משתנה?

חיים אומן: נכון.

חיים אומן: כשנכנסתי לתפקיד שאלתי, והתברר לי שזה אף פעם לא עבר אישור של ועדת העבודה והרווחה.

חיים אומן: אז החלטנו להתכנס כמו שצריך, בהנהלת הקרן, ולהביא את זה לאישור מי שצריך לאשר את זה.

ערן יוסף: לגבי הקרן הזו נקבע בחוק שעד שייקבעו נהלים וכללים, יפעלו הכללים שהיו בתוקף עד לפני חקיקת החוק.

ערן יוסף: גם כללים חדשים לא הובאו לאישור, ומה שיש כאן זה חיבור של הכללים שהיו בתוקף משנת 94' עם כל מיני נהלים שהתווספו עליהם בעבודת הקרן עם השנים.

ערן יוסף: אם אפשר לדבר על שינוי, זה הדבר היחיד שמובא באופן רשמי פעם ראשונה.

שאול יהלום: אני בעמוד 5, מכינה קדם אקדמית, זה מעבר למענק השחרור.

שאול יהלום: קורא הגדרת מכינה קדם אקדמית.

שאול יהלום: מה זה מבחנים פסיכומטריים?

ערן יוסף: ההגדרה הזו רלוונטית לשני דברים; אל"ף, חייל משוחרר יכול לנצל את הפיקדון ללימודים גבוהים ולהכנה ללימודים גבוהים, וזה נכנס להגדרה הזו.

ערן יוסף: אחד הדברים שאפשר להשתמש זה למכינה קדם אקדמית.

ערן יוסף: פעם שנייה, מהקרן לסיוע נוסף אפשר לקבל מימון נוסף, בין ללימודים ובין לדמי קיום, ללומדים במכינה קדם אקדמית.

ערן יוסף: שם המבחנים הפסיכומטריים כבר לא נכנסים, מדובר רק במכינות הקדם אקדמיות שיושבות לצד המוסדות להשכלה גבוהה, שם אפשר לקבל את המימון הנוסף.

שאול יהלום: אתה אומר שכן נכנס סוציואקונומי או לא נכנס?

ערן יוסף: החלק השני של תמיכה מהקרן לסיוע נוסף הוא על פי מבחנים סוציואקונומיים.

שאול יהלום: כלומר חייל משתחרר עשיר לא יוכל לקבל.

שאול יהלום: כאן מדובר תמיד אחרי השירות?

חיים אומן: כן.

שאול יהלום: אין פה עתודה.

שאול יהלום: מה זה מוסד להכנה למבחנים פסיכומטריים?

חיים אומן: מוסדות להכנה למבחנים פסיכומטריים לא רלוונטיים לקרן לסיוע נוסף, כי הם לא מוסד שיושב ליד מוסד להשכלה גבוהה, אבל ההגדרה הזו נועדה כדי שאפשר יהיה לממש את הפיקדון ללימודים לקראת לימודים גבוהים, ובין היתר להכנה פסיכומטרית.

חיים אומן: זה מופיע גם היום בחוק.

שאול יהלום: כלומר אם לי יש מענק בסך 30,000 ₪, אתה אומר: אני יכול להוציא אותו למוסד להשכלה גבוהה או למוסד להכנה למבחנים פסיכומטריים, אך זה לא מהקרן המיוחדת.

שאול יהלום: מה אני יכול מהקרן המיוחדת?

ערן יוסף: מכינות קדם אקדמיות שיושבות ליד מוסדות להשכלה גבוהה ומהוות מעין שנת קדם אקדמיות.

שאול יהלום: אז למה למכון ללימודים פסיכוטכניים אני לא יכול להוציא מהקרן לסיוע מיוחד?

שאול יהלום: מה ההגיון?

שאול יהלום: אם אתה אומר: יש לי מטרה, שכמה שיותר חיילים יהיו אקדמאים, ולכן אני נותן להם אפשרות להיות על חשבון הקרן המיוחדת במכינה, שיישב שנה וילמד, ואני עושה לו מבחן סוציואקונומי.

שאול יהלום: אותו אדם אומר לך: חלק מהקבלה שלי לאוניברסיטה זה מבחן פסיכומטרי.

ערן יוסף: מי שנמצא במכינות הקדם אקדמיות, שנת הלימודים הזו מהווה תחליף גם להשלמת הבגרות וגם למבחנים הפסיכומטריים, כך שאין מצב שאתה גם עושה שנה קדם אקדמית וגם מבחן פסיכומטרי.

שאול יהלום: לא.

שאול יהלום: אני רוצה רק מבחן פסיכומטרי.

שאול יהלום: יש לי בגרות.

שאול יהלום: למה לא?

אמירה חכמון: יכול להשתמש בכספי הפיקדון.

שאול יהלום: אך למה מהקרן לסיוע מיוחד הוא יכול למכינה הקדם אקדמית, ולמכינה הפסיכומטרית הוא לא יכול, ובשניהם יש מבחן הכנסות.

שאול יהלום: אני לא מבקש לעשירים, רק לעניים.

שאול יהלום: הגעתי ל-8 בבגרות, אני רוצה להתקבל לאוניברסיטה, ולחמן, נגיד, שוחטים אותי.

שאול יהלום: אם אני נותן למכינה, יש לי קו חשיבה.

שאול יהלום: למה לא למכון הפסיכומטרי?

שמרית שקד: רציתי להוסיף לשאלת היו"ר; איך אתם אוכפים את ההבחנה הזו?

ערן יוסף: אתם מבקשים להוסיף עוד שימושים.

ערן יוסף: אם אני יכול לחשוב על הבחנה, מבחן פסיכומטרי הוא מסלול שכל אדם צריך לעשות.

ערן יוסף: הקרן לסיוע באה לתמוך באוכלוסיות שלא מצליחות לעבור את הסף הראשוני של כניסה לאוניברסיטאות, כלומר לא מישהו שעשה בגרות ומבחן פסיכומטרי והכל טוב ויפה, אלא לאוכלוסיות שנותנים להן הזדמנות שנייה להשלים מה שהן לא הצליחו לעשות בתיכון כדי שיוכלו להיכנס למוסד להשכלה גבוהה.

ערן יוסף: כמובן, אפשר לשנות.

שאול יהלום: לצורך התזה, אין כפילות.

שאול יהלום: אתה אומר: חלק מההזדמנות השנייה זה גם לעמוד בקריטריונים של האוניברסיטה, לצלוח במבחן הפסיכומטרי.

שאול יהלום: מדובר לפעמים באנגלית, יש לו 6 באנגלית, הוא לא הולך לשפר את הבגרות, אבל הוכח שבאחוזים קלים הפסיכומטרי עוזר.

שאול יהלום: אני לא בטוח שזה ייקח יותר כסף.

ערן יוסף: אתה מדבר על אוכלוסייה שעד היום לא נהנתה בכלל מסיוע נוסף.

ערן יוסף: אתה מדבר על להוסיף קבוצה, של כל מי שלא הולך למכינה קדם אקדמית אבל עושה מבחן פסיכומטרי או משפר בגרות בעצמו במכונים פרטיים, ואתה פותח את זה בפניהם.

ערן יוסף: גם ברמה הפרקטית יש עם זה בעיה, כי היום מי שעושה את הסינון והבדיקה של מי זכאי ומי עומד בקריטריונים סוציואקונומיים הם המכינות.

ערן יוסף: אם תפתח את זה, לא נוכל לתת לבית ספר פרטי לעשות את העבודה, נצטרך להקים יחידה שתעשה את הבדיקות, זה מורכב.

שאול יהלום: האם יכול להיות חבר הנהלת קרן ללא הגבלה?

שאול יהלום: אפשר שלוש שנים ועוד שלוש שנים ועוד שלוש שנים?

חיים אומן: תיאורטית כן.

שאול יהלום: אתם לא חושבים שצריך להגביל?

חיים אומן: אין הרבה קופצים לעניין הזה.

חיים אומן: זה בהתנדבות.

ערן יוסף: יותר מחצי מחברי ההנהלה הם נציגי משרדי הממשלה.

ערן יוסף: אם משרד החינוך רוצה לשלוח אותו נציג ברצף 10 קדנציות, אני לא חושב שיש עם זה בעיה.

שאול יהלום: קורא: חישוב תקופה מזכה.

שאול יהלום: ואם היה 14 יום?

שאול יהלום: אתה יכול לתת לו צ'ופר, אבל אל תפגע בו.

שאול יהלום: מה קורה עם האמצע?

אמירה חכמון: צריך לחתוך איפשהו.

אמירה חכמון: אי אפשר לתת לו על חצי חודש.

שאול יהלום: למה לא?

שאול יהלום: על 14 יום נותנים לו 14 יום?

שאול יהלום: את אומרת שלא.

אמירה חכמון: כי הוחלט שזה יהיה ברמה של חודש.

שאול יהלום: אבל אם 15, את מכפילה לו.

שאול יהלום: לפחות תני לו 14.

שאול יהלום: למה תורידו ממנו?

שאול יהלום: האם אדם ששירת 30 חודש ו-10 ימים, האם הוא יקבל עבור 30 חודש או עבור 30 חודש ועשרה ימים?

עמנואל יהודה: בתחילת הדרך של החוק דיברו על חודשי שירות.

עמנואל יהודה: אז לא נתנו אפילו למישהו שעשה 29 יום באותו חודש.

עמנואל יהודה: בשינוי החקיקה החליטו על 15 יום.

שאול יהלום: איפה זה כתוב?

שאול יהלום: זה מחייב אותנו לחוק?

חיים אומן: נחפש, אולי נמצא את זה תוך דיון.

שאול יהלום: מה מספר החודשים המקסימלי לשירות?

ערן יוסף: אין מגבלה.

ערן יוסף: המגבלה היחידה היא שתקופות שלט לא יכולות להוסיף מעל 36.

שאול יהלום: נגיע לזה.

שאול יהלום: עמ' 14 – מהו היום הקובע?

ערן יוסף: לעניין 30 יום:

ערן יוסף: פחות ממחצית החודש הוא לא כחודש שירות.

שאול יהלום: אבל איפה כתוב לך שמותר למחוק את זה?

ערן יוסף: התשלום הוא על חודשי שירות.

ערן יוסף: בסעיף שמדבר על חודשי שירות כתוב:

ערן יוסף: גם לחודש שבו שירת חייל מעל 15 יום- - יש סעיף שמסביר: לעניין חוק זה, תקופת שירות העולה על מחצית חודש שלם תוכר כחודש שירות.

ערן יוסף: כלומר איפה שאין, יש פחות ממחצית חודש שירות, אין חודש, ולכן אין תשלום, כי התשלום הוא על פי חודשי שירות.

שאול יהלום: נניח שאתה חייב לשלם לעובד שפיטרת פיצויים לפי חודשי שירותו, יום לכל חודש, 1,000 ₪ לכל חודש, נניח שהיה חוק כזה במדינה – פיצויי פיטורים ישולמו לפי חודשי עבודתו של העובד על פי 1,000 ₪ לכל חודש עבודה, כלומר אם הוא עבד 10 ימים, לא מגיע לו שליש חודש?

ערן יוסף: כן.

שאול יהלום: הסעיף הזה מעלה בקודש, לא מוריד.

שאול יהלום: יש לפעמים בונוסים בבחינות.

שאול יהלום: מגיע לך כך וכך, אני נותן לך בונוס.

שאול יהלום: אני אומר: אני לא מתחשבן אתך על חצי חודש, קח חודש שלם.

שאול יהלום: זה אומר שמותר לי להוריד 14 יום?

ערן יוסף: זה פרשנות אפשרית, אבל גם על 29 ימים לא נתנו כלום, רק על חודשי שירות מלא ניתן תשלום, בא המחוקק ותיקן והוסיף, בזמן שזה המצב הקיים, ש-29 ימים לא ניתן תשלום, הוסיף סעיף שאומר: מ-15 יום ומעלה יינתן תשלום.

שאול יהלום: גם את מבינה את זה כך?

שמרית שקד: כן.

שאול יהלום: קורא: חישוב תקופה מזכה, ד.

שאול יהלום: מהו היום הקובע?

ערן יוסף: 1.1.94.

ערן יוסף: עדיין אנו מטפלים בספיחים של כאלה שהתגייסו לפני 94'.

שאול יהלום: קורא: חישוב תקופה מזכה, ה.

ערן יוסף: כלומר חייל ששירת 25 חודשים בשירות רגיל ועוד 7 חודשים בשלט, יקבל 36 חודשים.

שאול יהלום: כלומר פרק השלט יוכר כאילו שירות בפועל.

ערן יוסף: אם נצברו חודשים מעבר ל-36 חודשים לגבר או 24 לאשה, חודשי השלט הנוספים לא ייספרו.

ערן יוסף: כלומר אם עשה שירות רגיל 38 חודשים, אין דבר כזה, אבל אם עשה 36 חודשים- -

שאול יהלום: ה-36 חודשים – איפה כתוב שלא יעלה על זה?

ערן יוסף: בסעיף 11 בחוק.

ערן יוסף: קורא סעיף 11.

שאול יהלום: כלומר עד 36 מחשיבים להם גם את השלט.

שאול יהלום: מה זה "לא שולמו דמי שירות"?

ערן יוסף: חופשות ללא תשלום וכו'.

שאול יהלום: אך אם יש להם יום חופש?

ערן יוסף: אפשר לצאת לחופשות, אבל אם עשתה חופשה ללא תשלום של שנה וחזרה להשלמה בשנה לאחר מכן, מן הסתם היא לא תקבל על שנתיים.

שאול יהלום: אז תכתוב: למעט חופשה.

ערן יוסף: ברגע שהביטוח הלאומי משלם להם על דמי שירות, בין אם זה חופשה, מחלה, אבל וכו', זה שירות לכל דבר.

ערן יוסף: אם התשלום הזה נעצר ויש פרק זמן שגם הביטוח הלאומי לא מכיר להם בשירות בתקופה הזו, גם לצורך תשלום הקרן לא יהיה תשלום.

חיים אומן: זה נגזר ממה שהצבא מכיר כשירות.

שאול יהלום: ניקח שירות סדיר.

שאול יהלום: כשאני הייתי בשירות סדיר, היה לי יום אחד בחודש רגילה, כלומר יכולתי לצבור אותן ולצאת לשבועיים.

שאול יהלום: בצבא לא שמו לב, אני יכול לצאת.

שאול יהלום: נניח שהשירות הלאומי נותן חופשה ולא משלם בחופשה.

ערן יוסף: אין דבר כזה.

ערן יוסף: הוא נותן חופשה שמגיעה לבת השירות על פי דין, הוא ישלם על זה שכר.

ערן יוסף: למה הדבר דומה; חייל שמבקש דחיית שירות, במהלך השירות שלו הוא רוצה לנסוע לחודש לחו"ל, ונותנים לו חודש דחייה, ובלבד שישלים את החודש לאחר מכן.

ערן יוסף: הוא לא יקבל מענק ל-37 חודשים, אלא רק ל-36.

שאול יהלום: נחזור לפרשה שהיתה לי, איך אנו יוצרים מצב שלא נצטרך להתווכח בעתיד?

שאול יהלום: הרי אנשים התחילו מסלול של בני ישיבות לצורך העניין ועברו אחרי חודש למסלול רגיל.

שאול יהלום: הוויכוח היה, איך אנו מסתכלים עליהם – מיום התחלת השירות הרגיל או מיום בקו"ם.

שאול יהלום: במקרה זה נפל בינואר 2001, אחרת זה לא היה רלוונטי.

שאול יהלום: איך אנו יכולים לעשות, שאם יקרו מקרים כאלה בעתיד, לא נתווכח, אלא מסתכלים על השירות הסדיר, שהוא עשה שלוש שנים כיום הקובע?

ערן יוסף: היות שההחלטה של הנהלת הקרן בעניין שאנו מדברים היתה החלטה לפנים משורת הדין, ניתנו חוות דעת לכאן ולכאן והיה על זה ויכוח לא פשוט- -

שאול יהלום: לא.

שאול יהלום: היא החליטה לכיוון של אחד לא ושל כספי כן.

שאול יהלום: הגישו לפניה שתי חוות דעת והיא החליטה לפי חוות דעת אחת.

שאול יהלום: זה לא לפנים משורת הדין.

ערן יוסף: זה כן.

שאול יהלום: לדידך.

ערן יוסף: זה כתוב במפורש.

שאול יהלום: בוא נראה את הצדק.

שאול יהלום: הצדק אומר: שירתי שלוש שנים אחרי ינואר 2001.

שאול יהלום: זה שלפני כן עשיתי חודש, אל תרע לי כי רציתי ללכת למסלול אחר ובסוף הלכתי למסלול הקרבי של שלוש שנים, אז שרתי עם חבריי בגולני ושנינו סיימנו שלוש שנים רציפות ושכבנו יחד במארבים, ועכשיו אנו באים להשתחרר יחד בבקו"ם, אל תגיד: באותו יום השתחררתם, אתם לא מקבלים אותו דבר כי לך היה חודש או יומיים של בקו"ם.

ערן יוסף: אין לי ויכוח אתך על זה.

שאול יהלום: אז בוא נסדר את הפורמליות.

ערן יוסף: היה פה מקרה של כשל בחקיקה, היא לא היתה מספיק ברורה, היא השאירה מקום לפרשנות לכאן ולכאן.

ערן יוסף: הנהלת הקרן פירשה את המקרה הספציפי הזה כדרכך.

ערן יוסף: אני מכבד את זה.

שאול יהלום: הבעיה שלי, אם יהיה עוד פעם.

ערן יוסף: אם יהיה עוד תיקון לחוק, נצטרך להקפיד אחרי הניסיון שהיה לנו הפעם, שהתיקון לחוק יהיה מספיק בהיר, ולא ישתמש במונחים שאפשר לפרשם לשני כיוונים.

שאול יהלום: אם יהיה תיקון בחוק שנותן יותר.

ערן יוסף: כל תיקון שיהיה לו מועד תחילה.

שאול יהלום: כלומר אתה אומר שכרגע זה לא רלוונטי.

חיים אומן: כרגע זה לא רלוונטי.

חיים אומן: אני חושב שהתקבלה החלטה טובה.

שאול יהלום: אתה אומר: אנו צריכים לשים לב, לא בתקנות האלה אלא בתיקון לחוק שנרצה לשנות את הסכומים.

שאול יהלום: קורא: הפיקדון, ד.

שאול יהלום: כאן הורדתם את הישיבה.

ערן יוסף: השאלה היא אם הוא נכנס להגדרה.

שמרית שקד: לא נכנס.

ערן יוסף: השאלה אם זה לא מכללה או מוסד על תיכוני ששר החינוך הכיר בהם.

ערן יוסף: לדעתי, כן.

שאול יהלום: אך אז הוא לא יכול על מכינה לומר שזו ישיבה.

ערן יוסף: הוא רק צריך לומר שזה מוסד על תיכוני שהוא הכיר בו לעניין החוק.

שאול יהלום: מה אכפת לך שזה יהיה כתוב, אפילו בצורה מפורשת?

שאול יהלום: הרי בחוק הוא לא הכניס את זה.

שאול יהלום: הוא אמר: לימודים במוסד להשכלה גבוהה או בישיבה על תיכונית.

שאול יהלום: אני מסכים שזה לא כל ישיבה, אלא שהשר וכו'.

שאול יהלום: אני רוצה להכניס את זה פעמיים – פעם אחת ב-ד, לימודים או בישיבה על תיכונית, ופעם אחת בהגדרות, מוסד להשכלה גבוהה, אז נכניס גם ישיבה על תיכונית, מוסד על תיכוני ללימודים תורניים ששר החינוך הכיר – בהגדרת מוסד להשכלה גבוהה.

שאול יהלום: ובכן, בהגדרות, אחרי מוסד להשכלה גבוהה תבוא הגדרה, לפני היום הקובע, ישיבה על תיכונית, מוסד ללימודים תורניים על תיכוניים ששר החינוך הכיר בו לעניין החוק.

שאול יהלום: בפרק הפיקדון, סעיף ד, ייווסף סעיף, לפני רכישת דירה מגורים או בנייתה, לימודים בישיבה על תיכונית.

שמרית שקד: מכיוון שלשר הביטחון יש סמכות להוסיף מטרות נוספות בתוספת, האם לא ראוי היה לכתוב פה: למטרות הבאות ולכל מטרה נוספת שתיקבע בחוק, כדי שאם תיקבע מטרה נוספת, לא תצטרכו שוב לשנות את התקנון באישור שר האוצר, באישור ועדת העבודה וכו'?

חיים אומן: אני מקבל את ההערה, הערה מצוינת.

שאול יהלום: אתם יכולים לתת לנו נתונים לגבי פרק הפיקדון, סעיף ו – כמה חיילים אחרי שבע שנים לא מושכים?

חיים אומן: הבעיה היא אם יש קושי להגיע, והיו לנו קשיים להגיע לכתובות, היום יושבים אנשים בטלפונים, ואנו מנסים להגיע לכל חייל וחייל.

ערן יוסף: נתקלנו בסוגייה הזו ממש עכשיו בפעם הראשונה.

ערן יוסף: שלוש שנים פלוס שבע שנים מתחילת החוק הגיעו עכשיו.

ערן יוסף: המקרים הראשונים הם מהשנה האחרונה.

שאול יהלום: כמה מקרים כאלה יש?

חיים אומן: בודדים.

עמנואל יהודה: מדי רבעון אנו מסתכלים על המחזור הבא של מי שהולכים לסיים את שבע השנים.

עמנואל יהודה: אנו מוציאים לכל אחד שיש לו יתרה, עושים בדיקה מול המחשב של משרד הפנים, כי יכול להיות מצב שהוא שינה כתובת, ושולחים, אם אני לא טועה, מדי שלושה חודשים, בערך 500 מכתבים, עם אחוזי הצלחה של מעל 50% שאותם חיילים באים לקחת את הכסף.

עמנואל יהודה: הבעיה, שמי שהשתחרר ב-95' או 96' בכלל לא ידע שעוד 5 שנים הוא יכול למשוך את הכסף במזומן, כי בזמנו לא דיברו על זה בחוק.

עמנואל יהודה: מי שהשתחרר אחרי יולי 2000 כבר קיבל את זה ביום השחרור, שאם נשארת לך יתרה אחרי חמש שנים, תיקח את הכסף במזומן.

שאול יהלום: זה תקנה או בחוק, שאחרי שבע שנים- -

עמנואל יהודה: בחוק, אחרת נצטרך לשמור אצלנו את העודפים תמיד.

עמנואל יהודה: מתחת ל-50 ₪ ממילא הוא לא יכול למשוך במזומן, אחרי חמש שנים הוא לא יקבל את זה.

עמנואל יהודה: היום זה מעל 54 ₪, הוא יקבל.

עמנואל יהודה: כל חייל מקבל הודעה מדי שנה על היתרה שנשארת לו בפיקדון.

שאול יהלום: אז בוא נכניס את זה לתקנות, שהקרן תשלח לכל חייל הודעה אחת לשנה.

אמירה חכמון: אולי כדאי לעשות את זה אחת לשנה.

אמירה חכמון: מי שיודע- -

שאול יהלום: את שולחת בעברית והוא יודע רוסית.

אמירה חכמון: אני מניחה שמי שחי פה שבע שנים ושירת בצבא, יודע לקרוא עברית.

שאול יהלום: יש אנשים שלא הולכים לדואר לקחת.

שאול יהלום: תודיעי לו.

עמנואל יהודה: אנו עושים עדכון של הכתובת מול המחשב של משרד הפנים.

שאול יהלום: בוא נכתוב בתקנות שאחת לשנה תשלח הקרן מכתב לחייל ובו יתרת זכותו.

חיים אומן: יש פה הרבה עלויות.

שמרית שקד: בהתאם לחוק אתם חייבים בכל אחת מחמש השנים.

שמרית שקד: היו"ר מציע בכל אחת משבע.

שמרית שקד: זו לא אמורה להיות תוספת עלות מאוד גבוהה, לאור העובדה שכבר חייבים.

שמרית שקד: זה סעיף 9ד לחוק.

חיים אומן: זה נעשה בפועל.

שאול יהלום: במקום אחרי חמש שנים, את רואה ששנתיים הוא לא לוקח את הכסף, זה כסף שלו.

שאול יהלום: את כבר מתכננת לכאורה לקחת את זה.

שאול יהלום: זה יותר חשוב מחמש השנים.

אמירה חכמון: תרשה לי לתקן אותך; אנו לא לוקחים את העודפים לעצמנו, זה נשאר בקרן.

אמירה חכמון: לכן נכתב לו מכתב בכל אחת מחמש השנים.

אמירה חכמון: אני לא מוצאת תועלת בעוד שנתיים.

שאול יהלום: זה השנתיים שאת לוקחת מקניינו האישי.

שאול יהלום: נניח שאת לא שולחת ארבע שנים, ובשנה החמישית את אומרת: יש לרשותך 30,000 ₪, הוא בא ולוקח.

שאול יהלום: הייתי מציע לך חמש שנים אחרונות, אך לפי לשון החוק- -

חיים אומן: אנו עושים את זה בפועל.

שאול יהלום: זה תקנות.

שאול יהלום: הששית והשביעית, רק אם נותרה יתרה משמעותית.

שאול יהלום: אם הוא ניצל הכל, אתה לא צריך לכתוב לו.

שאול יהלום: כלומר בין השנים חמש לשבע לגבי חייל שנותרה לו יתרה הניתנת לניצול.

עמנואל יהודה: אנו היום נותנים בשני תנאים; אל"ף כשיש שינוי כתובת, כי אם חייל לקראת סוף חמש השנים – שלחנו לו מכתב, אמרנו שעוד חודשיים הוא יכול ללכת לבנק להוציא 10,000 ₪ והוא לא הגיע, סימן שהוא לא קיבל את המכתב כי הכתובת לא נכונה.

עמנואל יהודה: לכן אם אין שינוי כתובת במשרד הפנים, אין טעם סתם לשלוח עוד מכתב.

עמנואל יהודה: בי"ת, עוד תנאי, שיש לו יתרה של לפחות 1,000 ₪.

שאול יהלום: אני לא מבין את זה.

שאול יהלום: קודם כל, מה העושר שנפל עליכם?

שאול יהלום: 700 ₪ זה לא כסף?

שאול יהלום: למה רק 1,000 ₪? ושנית, יכול להיות שאדם לא היה בבית, שהכלב אכל לו את הנייר, שהמכתב אבד.

שאול יהלום: אם הוא לא בא, זה סימן שהוא עבר כתובת?

שאול יהלום: השנתיים האלה הן קריטיות, שאתה רוצה לקחת ממנו, אז אפילו 80 ₪ זה כסף.

שאול יהלום: אתם משקיעים בעניין הזה את הדואר, מה הבעיה?

שאול יהלום: אני מבקש להכניס שבכל שבע שנים יינתן לחייל, ובשנתיים האחרונות אם הסכום הוא ניתן לניצול, מעל 54.

אמירה חכמון: גם אם זה אחרי שלוש שנים, זה יהיה רק אם זה מעל 54 ₪.

אמירה חכמון: אין פה שינוי בשנתיים הנוספות מעל חמש השנים לגבי הסכום.

שאול יהלום: בסדר, אם אין כסף, לא צריך לשלוח.

שמרית שקד: נחזור על זה לצורך הפרוטוקול: קרן תשלח לכל חייל הודעה בתום כל אחת מחמש השנים, ובתום כל אחת משתי השנים הנוספות אם נותרה לו יתרה הניתנת לניצול.

שמרית שקד: חייל רגיל יכול חמש שנים לנצל רק למטרות שקבועות בחוק ואחרי שנתיים הוא יכול בלי הגבלה.

שמרית שקד: לעניין לוחם שסיים את השירות הסדיר וחתם קבע שלוש שנים כלוחם או כתומך לחימה, אחרי זה הוא התחייב לעוד שנה כלוחם או תומך לחימה, מאפשרים לו כבר אחרי שלוש שנים לנצל את הכסף לכל מטרה.

שמרית שקד: כלומר יש לו ארבע שנים שהוא יכול לנצל את הכסף ללא הגבלה, לא רק למטרות הקבועות בחוק.

שמרית שקד: זה הוראה שנועדה להיטיב.

ערן יוסף: תיאורטית זה נכון.

ערן יוסף: מעשית, אף חייל נכון להיום לא עונה לקריטריון שנקבע בחוק, כי הצבא עוד לא הצליח להגדיר, מהו לוחם בשירות קבע.

שאול יהלום: למה ארבע שנים?

שאול יהלום: אחרי חמש שנים הוא מקבל אליו הביתה את הכסף.

ערן יוסף: היום אין חיילים כאלה בפועל, כיוון שעוד לא הוגדרה ההגדרה, מהו לוחם בשירות קבע.

ערן יוסף: לכן אין נהלי עבודה בקרן שתומכים באנשים האלה.

ערן יוסף: יבוא החייל הספציפי הזה אחרי שהצבא יגדיר אותו, הוא יקבל, כי החוק מגדיר את הזכאות שלו.

ערן יוסף: לא מצאנו לנכון בתקנון להתייחס לאוכלוסייה שלא קיימת.

ערן יוסף: אין כרגע עדיין מסגרת של שלוש שנים קבע ועוד התחייבות לשירות קבע נוסף כלוחם שתעמוד בהגדרות של החוק.

ערן יוסף: ברגע שיש לי הוראת חוק מפורשת של איך אני צריך לפעול, זה לא מפריע אם הוא יהיה בתקנון- -

שאול יהלום: אסור שהתקנון יסתור את זה.

שאול יהלום: התקנון לא נותן את האפשרות.

שאול יהלום: קורא: מענק שחרור.

שאול יהלום: מה קורה אם חייל נפטר במהלך שירותו?

ערן יוסף: חודשי השירות שהוא ביצע עד הפטירה מזכים אותו, גם אם זה פחות מה-12 חודשים שהם המינימום שקבוע בחוק.

ערן יוסף: הכספים יכולים להיפדות לעיזבונו.

שאול יהלום: לא צריך לכתוב בהוראות את הטענה הזו?

ערן יוסף: זה נוהל מפורש שנכתב בחוק.

שאול יהלום: רוב הדברים נכתבו בחוק.

שאול יהלום: החוק מאוד מפורט.

ערן יוסף: בתקנון ניסינו מצד אחד להכניס את הסעיפים שמדברים על האוכלוסייה הכללית עם פירוט של הנהלים, נכון שלגבי אוכלוסיות קטנות, לשמחתנו, שיש לגביהן הוראות ספציפיות, לא הכנסנו את כל הנוהל לתקנון, זה קיים בנהלים של הקרן.

שאול יהלום: למה צריך את 8ג?

ערן יוסף: לקרן לסיוע נוסף יש שני ענפים – מכינות קדם אקדמיות, יש הכשרה טכנולוגית.

ערן יוסף: אנו ביקשנו בסעיף זה לאפשר מה שגם החוק מאפשר, אפשרות לקרן לפעול בכיוונים נוספים תחת ההגדרה של הכשרה טכנולוגית, כשאנו משאירים את המסלול הנדסאים וקדם הנדסאים שאמרת כדוגמה למשהו שקיים היום, אבל מאפשר גם פעילויות נוספות.

חיים אומן: לא כל אחד יכול להיות פרופסור.

חיים אומן: אנו מסתכלים גם על העקומה של התנהלות העניינים, כמה באמת הולכים למכינות ללימודים גבוהים, כמה הולכים לבתי ספר מקצועיים או להכשרה מהסוג הזה.

חיים אומן: אנו חייבים להשאיר גמישות.

חיים אומן: אנו צריכים גם לתת חשיבה לפעמים, האם מה שאנו נותנים היום ככספים לבתי ספר כהכנה לבתי ספר מקצועיים, להוריד או להעלות, תלוי גם בצרכים של המשק.

חיים אומן: אנו חייבים להשאיר גמישות בתוך הקרן.

חיים אומן: לכן שמנו את הסעיף הזה, שהוא מאפשר גמישות בתהליך קבלת ההחלטות לגבי הנושא של לימודים להכשרה מקצועית וכל השאר.

שאול יהלום: נשאר לנו רק הסעיף הזה, שאנו לא יכולים לאשר אותו בניגוד לחוק, על העניין של שלוש שנים לוחם.

שאול יהלום: ברגע שיודיעו לנו מהקרן, נעשה ישיבה נוספת.

שאול יהלום: הכל אושר, הקרן תדפיס לנו – הכנסנו שלושה שינויים: אחד על הישיבה התיכונית בהגדרות, סעיף 6, ואחד על הדואר לשבע שנים, אז הקרן תכין לנו הצעה עם שלושת התיקונים האלה, ומה שיגיד משרד הביטחון, ונגמור את הכל ונאשר.

ערן יוסף: אין לנו בעיה להוסיף סעיף, שלגבי לוחמים – במקום חמש שנים יהיה שלוש שנים.

ערן יוסף: הצבא יגדיר אותם.

חיים אומן: חבל לעשות עוד ישיבה.

שאול יהלום: בבקשה.

שאול יהלום: אז אנו מאשרים בזה את התקנון בצירוף ארבעה תיקונים – שלושה אמרתי, ורביעי שנוגע לזכויות לוחם בקבע ותומך לחימה, שיועבר לנו נוסח מדויק, ואישרנו את התקנון בתיקון ארבעת התיקונים האלה.

שאול יהלום: תודה רבה, הישיבה נעולה.