ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-06-29 08:30

יעקב ליצמן: בוקר טוב, רבותיי אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: נתחיל עם ההסכם בין המדינה לחברת פזגז בע"מ.

יעקב ליצמן: מי מתחיל?

צביקה חלמיש: מדובר בתכנית של פי גלילות, תוכנית בהיקף של כמיליארד דולר.

ירון זליכה: סליחה, צרפנו לכל חברי הכנסת חוברת עם סקירה של רשימת הפרוייקטים שאנחנו עובדים עליהם: הרכבת, גם פרוייקטים עם B.O.T ו- P.F.I.

ירון זליכה: סך הכל פרוייקטים בהיקף של למעלה מ-44 מיליארד שקל.

ירון זליכה: יש לכם את הרשימה כולה.

ירון זליכה: אדוני היושב ראש, אם תזמין אותי לישיבה אני אשמח לבוא ולהציג את כל הפרוייקטים ואת כל השינויים בתחום הפרוייקטים - - -

יעקב ליצמן: אני אשמח להזמין אותך אם תוציא לי את בכר.

דני יתום: את בכר אנחנו עושים עם יד אחת קשורה מאחורי הגב.

דני יתום: אז אפשר גם את ה-P.F.I.

יעקב ליצמן: בבכר אנחנו חותכים את שתי הידיים.

נסים דהן: רק הרכבת זה 20 מיליארד.

ירון זליכה: 20 מיליארד פיתוח, ולמעלה מ-24 מיליארד פרוייקטים אחרים כמו רכבות קלות וכדומה.

ניסן סלומינסקי: כמה אנשים העסק הזה מעסיק?

ירון זליכה: לא יודע.

ירון זליכה: זה אלפים רבים.

ניסן סלומינסקי: זה היה חשוב לראות, כי הרי כל הרעיון היה להגביר את הצמיחה.

נסים דהן: זה לא משנה כמה עובדים, תשאל כמה זכו במכרזים האלה?

נסים דהן: רק אחד.

נסים דהן: אתה יודע למה.

ירון זליכה: זה ממש לא נכון.

ירון זליכה: אדוני יושב ראש הוועדה, אני ממש מבקש שתזמין אותי, כדי שחבר הכנסת דהאן לא יחשוב שזה רק אחד, והוא יראה איך זה מתפזר בצורה שוויונית, הוגנת ותחרותית.

ירון זליכה: מכל מקום, לקראת הישיבה ננסה לאמוד, קשה לקבוע מספרים מדוייקים, אבל ננסה לאמוד את מספר העובדים שנוספו למשק בעקבות הפרוייקטים הללו.

יעקב ליצמן: מעבר לתעסוקה, אנחנו מפגרים ב-50 שנה בערך.

ירון זליכה: זאת התקדמות אדירה.

ירון זליכה: זה לא רק רכבות, זה רכבות קלות, זה מתקני התפלה, זה נושא של כבישים מהירים, אפילו בית סוהר.

ירון זליכה: הרוב זה B.O.T.P.F.I.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסכם הזה?

דני יתום: עוד לא שמענו.

דני יתום: קטעו אותו באמצע דבריו, הוא לא השלים את הדברים שלו.

יעקב ליצמן: הוא ותיק כאן בוועדה.

ירון זליכה: אגב, זאת הופעה אחרונה שלו בוועדה.

ירון זליכה: הוא הולך להיות ראש החשבות בניו יורק.

ירון זליכה: לנהל את הבנק של המדינה.

צביקה חלמיש: מדובר על פרוייקט בהיקף של יותר ממיליארד דולר.

צביקה חלמיש: התב"ע נמצאת בשלבי תכנון.

צביקה חלמיש: כתנאי להתקדמות התכנון היה צורך לפנות את חברת פזגז.

צביקה חלמיש: מי שאמור לממן את הפינוי זאת התוכנית, אבל אנחנו נותנים לפזגז רשת ביטחון.

צביקה חלמיש: במידה ועד 2016 לא יהיו הכנסות מהפרוייקט, אז המדינה תפצה את חברת פזגז על הפינוי, שבעצם היא מבצעת אותו עכשיו.

דני יתום: מה עלות הפינוי?

צביקה חלמיש: אנחנו מפצים אותם ב-10.5 מיליון דולר, אם כי עלות הפינוי לפי הערכות שלנו גבוהה יותר.

צביקה חלמיש: אנחנו מעריכים שהסבירות שעד 2016 לא יהיו הכנסות מהפרוייקט שואפים לאפס.

דני יתום: למה מיועד השטח?

צביקה חלמיש: התכנית היא בשלבי ביצוע.

צביקה חלמיש: בסופו של דבר - - -

נסים דהן: זה 400 מטרים מהים.

צביקה חלמיש: יש שם מספיק שטח להכל.

צביקה חלמיש: התכנית יכולה להיות גם מגורים וגם פארקים, יש שם מקום להכל.

צביקה חלמיש: התכנית עדיין בשלבי ביצוע.

דני יתום: מינהל מקרקעי ישראל, מה מתוכנן להיות שם?

רחל זכאי-נוימן: מדובר על שטח של 1,500 דונם.

רחל זכאי-נוימן: תכנית ענקית שאמורה להיות רב תכליתית, ליעודים משולבים, חלקם בניה חלקם תעסוקה, חלקם המאוד משמעותי במטראז', פארקים ושטחים פתוחים.

רחל זכאי-נוימן: תכנית שאמורה להיות המילה האחרונה בתכנון אורבני בארץ, כמובן על עתודות שגם מאוד משמעותיות בגודל, אבל מאוד משמעותיות מבחינת שוויין.

רחל זכאי-נוימן: מדובר בבניה רוויה.

רחל זכאי-נוימן: זה בזבוז משווע לבנות בדרך אחרת.

יעקב ליצמן: או קיי רבותי.

נסים דהן: בוא נקבל הסברים.

נסים דהן: אתה רוצה לאשר בלנקו, אדוני?

יעקב ליצמן: קודם כל, כן, אבל זה לא יעזור לי.

דני יתום: ההכנסות תשפנה את פזגז, כולל כל העלויות הנלוות עד 10.5.

רחל זכאי-נוימן: חברה אובייקטיבית העריכה את עלויות הפינוי שלהם ב-30 מיליון.

רחל זכאי-נוימן: יש להם שם מתקנים אדירים.

נסים דהן: מה עם שאר החברות?

רחל זכאי-נוימן: עם חברת פי גלילות הגענו להסדר זה מכבר.

רחל זכאי-נוימן: פז גז נמצאת על שטח שהוא בבעלות פרטית.

נסים דהן: ההסדר לא מצריך אישור של ועדת כספים?

רחל זכאי-נוימן: לא.

רחל זכאי-נוימן: הצורך באישור ועדת כספים נוצר בשל רשת הביטחון שניתנת לחברה בשל החשש המאוד קטן שאולי עד 2016, במשך 12 שנה, לא נצליח לאשר על השטח שום תכנית.

רחל זכאי-נוימן: לאשר ולקבל תקבולים ראשונים.

רחל זכאי-נוימן: אדוני יודע שלא מחכים, ברגע שזה כבר עבר התנגדויות - - - ברגע שזה יהיה בשלבים סופיים אני בטוחה שיהיה מספיק - - -

נסים דהן: אפשר לרשום את הפרוייקט בבורסה ולמכור מניות, זאת גם הכנסה.

ירון זליכה: אסור לנו להמליץ על השקעות.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור ההסכם בין המדינה וחברת פז גז בע"מ.

יעקב ליצמן: כולם בעד – אושר.

יעקב ליצמן: 2.

יעקב ליצמן: אישור רשת הביטחון לקטע 18 בכביש חוצה ישראל

יעקב ליצמן: אנחנו דנים עכשיו באישור רשת הביטחון לקטע 18 בכביש חוצה ישראל.

צביקה חלמיש: הזכיין, שזה אפריקה ישראל, אמרו לנו, שללא קשר לעמדתנו, הם לא עושים דבר בניגוד לעמדת הרבנים.

צביקה חלמיש: כלומר, אם היה מדובר בזכיין אחר, יכול להיות שהייתי מסתבך עם היושב ראש, אבל הזכיין הנוכחי - - -

דני יתום: תלוי לאיזה חצר הוא שייך.

יעקב ליצמן: באיזה חצר שהוא יהיה, אני אקבל אותו.

יעקב ליצמן: אני סומך על לבייב ולכן אני כן אתמוך.

צביקה חלמיש: מדובר על הקטע הצפוני של כביש חוצה ישראל שלאחר משא ומתן ארוך שהתחיל לפני שלוש שנים, בעצם נסגרו התנאים המסחריים.

צביקה חלמיש: אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר רשת ביטחון.

צביקה חלמיש: כמה מילים על רשת הביטחון - - -

נסים דהן: כמו בחוזה המקורי.

צביקה חלמיש: לא, הרבה יותר טוב מהחוזה המקורי.

נסים דהן: כמו בחוזה המקורי מבחינת רשת הביטחון רק התנאים אולי אחרים.

צביקה חלמיש: כן.

צביקה חלמיש: בחוזה המקורי יש רשת ביטחון שמבטיחה לזכיין גם את הרווח שלו.

צביקה חלמיש: כלומר, גם אם לא תיסע אף מכונית, הזכיין עדיין ירוויח.

צביקה חלמיש: בהסכם הנוכחי אנחנו נותנים רשת ביטחון של כ-30,000 מכוניות ביום, כשהיום כבר נוסעות בכביש בקטע הצפוני כ-28,000 מכוניות.

צביקה חלמיש: אני מדבר על 30,000 מכוניות בשנת 2020.

ירון זליכה: אם כי צריך לזכור שפה מדובר על אגרה וחצי.

ירון זליכה: זאת אגרה יעודית לקטע.

ירון זליכה: זה קטע באורך שני קטעים.

צביקה חלמיש: זה קטע באורך שני קטעים אבל האגרה שווה לקטע וחצי.

נסים דהן: זה לא מחייב מכרז מה שעשיתם עכשיו?

ירון זליכה: אנחנו נותנים פה פטור ממכרז.

נסים דהן: למה שלא תעשו מכרז?

צביקה חלמיש: החוק מאפשר לתת את הקטעים הנוספים לזכיין כי בעצם יש פה מצב שאין אפשרות מעשית שעל אותו כביש קטע אחד יופעל על ידי זכיין אחד וקטעים אחרים יופעלו על ידי זכיינים אחרים.

צביקה חלמיש: יש אפשרות אחרת, כמו הקטע הדרומי שאותו המדינה בונה.

נסים דהן: אחר כך היא תגבה את הכסף מהאזרחים.

צביקה חלמיש: אחר כך יש לנו את האופציה להגיד שהנסיעה תהיה בחינם או שהזכיין יפעיל את זה.

צביקה חלמיש: אנחנו חושבים שזה לא מעשי שזכיין אחר יפעיל קטע אחר של הכביש.

צביקה חלמיש: זה לא נכון, זה רק יצור בעיות.

דני יתום: האם השלמת ה-90% מהפער בתנועה בפועל זה אין סופי?

צביקה חלמיש: זה עד 30,000.

דני יתום: התכוונתי על ציר הזמן.

צביקה חלמיש: זה 22 שנה.

צביקה חלמיש: נתנו את הפרש הזמן שכל הזיכיון על הכביש ייגמר ביחד.

דני יתום: האם אין סתירה בין סעיף ב' לבין סעיף ג' שאומר שהמדינה תהיה זכאית לקבל מהמפעיל 51% מהפער שבתנועה בפועל.

צביקה חלמיש: מהיקף תנועה מסויים, המדינה מתחלקת איתו בהכנסות.

דני יתום: לא, כאן כתוב הפער בין התנועה בפועל לבין הקו העיון.

ירון זליכה: בין 0 ל-30 אנחנו ערבים על 90%.

ירון זליכה: בין 30 – 65 אנחנו לא ערבים להם וכל ההכנסות שלהם.

ירון זליכה: בין 65 צפונה, אנחנו שותפים בערך חצי חצי, 51% לנו ו-49% להם.

דני יתום: אז זה לא מנוסח פה נכון.

דני יתום: זה צריך להיות בין התנועה בפועל מעל קו הפדיון העליון.

ירון זליכה: נכון, בין התנועה בפועל שמעל קו עליון.

ירון זליכה: אנחנו נתקן את זה.

ירון זליכה: בין התנועה בפועל מעל קו הפדיון העליון.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור רשת הביטחון קטע 18 בכביש חוצה ישראל?

נסים דהן: ברשותך, אדוני, עוד שאלה: בסוף תקופת הזיכיון, עוד 22 שנה, הכביש חוזר אוטומטית למדינת ישראל?

נסים דהן: אין כוונה להכניס עוד זכיין?

צ'רלי סלומון: עוד 22 שנה כל חוזה הזיכיון נגמר.

נסים דהן: האם יש כוונה להמשיך לעשות מזה מקור הכנסה לאוצר המדינה?

ירון זליכה: לעניות דעתי, עד כמה שהיא חשובה לעוד 22 שנה, אני סבור שלא יהיה לזה מקום.

ירון זליכה: יהיה מקום, אולי, להוציא את זה החוצה לתחזוקה.

דני יתום: יהיה מקום להחזיק את זה ככביש אגרה.

ירון זליכה: אני לא בטוח.

יעקב ליצמן: אני מציע שנשאיר את זה לעוד 22 שנה.

דני יתום: אז נהיה בגיל של פרס.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור רשת הביטחון קטע 18 כביש חוצה ישראל, עם התיקון שעשינו כרגע?

יעקב ליצמן: ירים את ידו.

יעקב ליצמן: כולם בעד – אושר.

יעקב ליצמן: 4.

יעקב ליצמן: אישור רשת הביטחון והשינויים בחוזה פרוייקט מנהרות הכרמל.

יעקב ליצמן: הנושא: אישור רשת הביטחון והשינויים בחוזה פרוייקט מנהרות הכרמל.

יעקב ליצמן: אתה רואה?

יעקב ליצמן: זה התחיל כשפרס היה עדיין מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

נסים דהן: אני הייתי מעורב בזה בוועדת כלכלה.

נסים דהן: אני אישרתי את מנהרות הכרמל.

ירון זליכה: חברי הכנסת, זה יום היסטורי.

ירון זליכה: זה פרוייקט ה-B.O.T הראשון.

ירון זליכה: הוא נכשל כשלון חרוץ, למדנו ממנו המון, ואת התוצאה ממה שלמדנו אתם רואים בחוברת עתירת הפרוייקטים שמבוצעים - לא נכשלים.

ירון זליכה: הפרוייקט הזה נכשל בגלל בעיות שונות ומשונות, גם בעיות שהמדינה עשתה, היא בנתה חוזה לא הגיוני.

נסים דהן: והשכנים שרצו לקבל זיכיון עד השמיים.

ירון זליכה: נכון.

ירון זליכה: לפני כשנה לצביקה חלמיש ולי היה רעיון איך לחלץ את העגלה הזאת מהבוץ.

ירון זליכה: הסתמכנו על כך ששיעור התשואה בפרוייקט לזכיין היה מטורף, סדר גודל של 30% בהיקפי תנועה סבירים.

נסים דהן: בנו אז על 1.2 מיליון מכוניות.

ירון זליכה: אני לא זוכר את המספר.

ירון זליכה: דובר על 20 מיליון מכוניות בשנה.

נסים דהן: אני הייתי בוועדת כלכלה, אני אישרתי את הפרוייקט.

ירון זליכה: זה הפרוייקט הראשון משנת 1997.

נסים דהן: הייתי יושב ראש ועדת משנה שעסקה רק במינהרות הכרמל שנה שלמה, אז אני יודע מה שקרה.

ירון זליכה: זכית, צדיקים אומרים להם מי שמתחיל גמור.

ירון זליכה: בקיצור, ניצלנו את זה ששיעור התשואה מאוד גבוה, כדי לתקן בעודף התשואה שתי בעיות שהטרידו אותנו: אחת, המחיר היה מאוד גבוה.

ירון זליכה: יש שם שני קטעים, 12.5 שקלים עד 13 שקלים לכל קטע.

ירון זליכה: זאת אומרת כ-26 שקלים לכל כיוון.

ירון זליכה: אם אתה עושה הלוך חזור זה 52 שקלים.

ירון זליכה: זה טירוף, מי ייסע במחירים כאלה?

ירון זליכה: זה מאוד הטריד אותנו והצלחנו להוריד את זה ל- 5 שקלים עד 8 שקלים לכל קטע, ולא כמו שאת גל נסים, כותבת בטעות 6 שקלים עד 9 שקלים.

ירון זליכה: כל פעם שאני רואה את ה- 6 שקלים עד 9 שקלים, אני מתרגז.

ירון זליכה: לקח לי הרבה זמן עד שהורדתי את זה ל- 5 עד 8.

ירון זליכה: על כל מקרה 5 – 8 שקלים לכל קטע, תלוי בפונקציית תנועה ולאורך זמן.

ירון זליכה: בממוצע לא משוקלל זה 6.5 שקלים מול 13 שקלים.

ירון זליכה: בעצם הורדנו את המחיר כמעט בחצי.

ירון זליכה: זה קרה עכשיו בתיקון הזה.

נסים דהן: יש כבר זכיין, לא?

ירון זליכה: כן, אבל גם אנחנו וגם הבנק רצינו לתקן את התנאים שלנו.

ירון זליכה: ראשית, רצינו להוריד את המחיר.

ירון זליכה: שנית, רצינו להוריד את שיעור התשואה.

ירון זליכה: אי אפשר להתיר פרוייקט ששיעור התשואה של הזכיין הוא 25% ו-30% או 35%, זה לא נורמלי.

ירון זליכה: רצינו להוריד את שני הדברים האלה.

ירון זליכה: הבנק, מצידו, רצה שניתן ערבות תנועה מאוד מינימלית כדי להבטיח את הכסף שלו.

ירון זליכה: הזכיין אמנם לא רצה שיורידו לו את התשואה והמחיר , אבל הוא רצה פרוייקט ונאלץ להסכים.

ירון זליכה: בנתיים התחלפו הבעלים בפרוייקט, מה שעזר לסגור את הכל.

ירון זליכה: זאת בעצם השורה התחתונה.

ירון זליכה: אם תפתחו את העמוד האחרון בחוברת שחילקנו לכם, תראו את השורה של 100 בטבלה.

ירון זליכה: 100% זה ה- best case של תנועה.

ירון זליכה: על פי המודל החדש אנחנו נקבל הכנסות, כתוצאה מכך שאנחנו משתתפים ברווחים.

ירון זליכה: כדי להוריד את התשואה ביקשנו השתתפות ברווחים ברמת תנועה מסויימת.

ירון זליכה: אז ההכנסות שלנו היו 400 מיליון שקל.

דני יתום: זה לשנה?

ירון זליכה: לא.

ירון זליכה: זה הערך הנוכחי של כל ההכנסות לאורך כל הפרוייקט, בערך ל-30 שנה.

ירון זליכה: בנוסף אנחנו נקבל תמלוגים של עוד 140 מיליון שקל.

ירון זליכה: בנוסף הצרכנים יחסכו 266 מיליוני שקלים כתוצאה מכך שהמחיר ירד.

ירון זליכה: סך הכל יהיה לנו רווח נטו של 833 מיליוני שקלים, בהשוואה לפרוייקט המקורי שזה 142.

ירון זליכה: זאת אומרת, בהשוואה לחוזה המקורי אנחנו, בנקודה זאת, נקבל 830 מול 140.

נסים דהן: ברמה הלאומית, כולל החיסכון?

ירון זליכה: כן, ברמה הלאומית.

ירון זליכה: לעומת זאת, אם זה 120% תנועה הרווח יהיה 1,309 מיליוני שקלים מול 142 בחוזה המקורי.

ירון זליכה: לעומת זאת, אם זה 80% תנועה, אם יש פחות 20% מה-best case, אנחנו נקבל 484 מול 142.

ירון זליכה: זה מתאזן פחות או יותר בערך ב-40% תנועה.

ירון זליכה: אם תהיה 40% תנועה מהתחזיות ומעלה אז אנחנו נרוויח.

ירון זליכה: אם זה יהיה פחות – נפסיד.

יעקב ליצמן: סוף סוף הבינו מה יוציא את העניין מהבוץ.

צביקה חלמיש: אנחנו אף פעם לא נפסיד כשהתנועה למשק היא 250 מיליון שקלים לשנה.

צביקה חלמיש: כלומר, כל שנה של עיכוב זה 250 מיליוני שקלים - - -

ירון זליכה: רק זה שאנחנו מקדמים את הפרוייקט עכשיו וסוגרים אותו אחרי 6 שנים של עיכוב, הפסדנו 1.5 מיליארד.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור רשת הביטחון?

נסים דהן: מתי מתחילים לעבוד?

ירון זליכה: פחות או יותר מייד.

ירון זליכה: ברגע שאנחנו חותמים, ייקח להם שלושה ארבעה חודשים.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור רשת הביטחון והשינויים בחוזה פרוייקט מנהרות הכרמל?

יעקב ליצמן: אושר פה אחד.

יעקב ליצמן: 3.

יעקב ליצמן: בקשה לאישור תקצוב הרשאה להתחייב לפרוייקט כביש 431.

יעקב ליצמן: 5.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2005 – פניה תקציבית מס' 171

יעקב ליצמן: אנחנו מגיעים לאישור האחרון.

יעקב ליצמן: אנחנו מבקשים על בקשה לאישור תקצוב הרשאה להתחייב לפרוייקט כביש 431.

יעקב ליצמן: באותה הזדמנות אני רוצה לאשר פניה תקציבית מס' 171.

ירון זליכה: כפי שאמרנו לכם וכפי שצירפנו בחוברת, עשינו מהפכה בתחום התשתיות.

ירון זליכה: כמות הפרוייקטים שאנחנו עובדים עליהם עכשיו, לא בתכניות, לא באגדות, אלא בפועל במכרזים, היא למעלה מ- 44 מיליארד שקל.

ירון זליכה: אני חושב שזאת מהפכה.

ירון זליכה: אני חושב שלא היה כדבר הזה בתחום התשתיות במדינת ישראל מאז ממשלתו של יצחק רבין זכרונו לברכה.

יעקב ליצמן: אתה שומע דני?

יעקב ליצמן: אפשר לרשום לפרוטוקול, שאנחנו משווים לממשלתו של יצחק רבין, זה ההישג.

יעקב ליצמן: אתה לא שומע מה שהוא אומר?

דני יתום: אני שמעתי היטב.

דני יתום: אני זוכר אותך אז בוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: לא, נכנסתי כשברק עזב.

ירון זליכה: מכל מקום, במסגרת המהפכה שעשינו עשינו מספר מהפכות משנה: שינוי תרבות המכרזים במדינת ישראל.

ירון זליכה: הנושא שחוזה הוא חוזה ולא המלצה כדי שלא יבואו אחר כך בעלי הון וינסו לסחוט תנאים מפליגים, אחרי שזכו במכרז בתנאים אחרים.

ירון זליכה: זאת מהפכה ראשונה.

ירון זליכה: מהפכת משנה שניה היתה כל נושא לוחות הזמנים.

ירון זליכה: בעבר, כל פרוייקט, ומנהרות הכרמל הוא הדוגמא השלילית ביותר, היה לוקח שנים.

ירון זליכה: פה גיבשנו מודל חדש של שיתוף פעולה בין משרד התחבורה והחשב הכללי.

ירון זליכה: אני רוצה לציין לשבח את אנשי משרד התחבורה ובראשם בנצי סלמן וצ'רלי סלומון.

ירון זליכה: שיא ההצלחה זה הפרוייקט של כביש 431.

ירון זליכה: תוך שנה וחודש מפרסום המכרז ואז בחירת זוכה.

ירון זליכה: אין לזה אח ורע.

ירון זליכה: יושבים פה צ'רלי סלומון וצביקה חלמיש, אין לזה אח ורע בתולדות מדינת ישראל.

ירון זליכה: פרוייקט בסדר גודל כזה מפרסום מכרז ועד בחירת זוכה תוך שנה.

ירון זליכה: באנגליה, שהם אלופי העולם בתחום ה-B.O.T וה- P.F.I הם מצליחים בין שנה לשנה וחצי במקרה הטוב.

דני יתום: מי כאן הזכיין?

ירון זליכה: דניה סיבוס.

ירון זליכה: אגב, במכרז הזה, שים לב שבניגוד לעבר שרק שמענו על קבוצות שפורשות, ושאין מתמודדים, הגענו לארבעה מתמודדים, שזה די מספר שיא.

ירון זליכה: כולם באו עם משקיעים מוסדיים שעזרו להם במימון.

ירון זליכה: אחד או שניים אפילו הגיע עם בנק זר, לאחרונה אחרי דרך ארץ.

ירון זליכה: מי שזכתה בסוף היא חברה ישראלית, דניה סיבוס, ללא עזרה של חברה זרה.

ירון זליכה: הגענו למחיר מצויין, שיעור התשואה בפרוייקט הוא 5.3%, בסך הכל כ-1% מעל התשואה של אג"ח ממשלתי.

נסים דהן: זה לא יהיה כביש אגרה.

נסים דהן: זה במתכונת של כביש אגרה, אבל זה לא כביש אגרה.

ירון זליכה: בדיוק.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור תקצוב הרשאה להתחייב לפרוייקט כביש 431 וביחד גם נצביע על פניה לוועדה, אישור מספר 171.

יעקב ליצמן: מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: אושר – תודה רבה.

נסים דהן: אני לא קיבלתי את הנוסח של הפניה התקציבית מס' 171.

נסים דהן: התשלום הראשון, לפי מה שכתוב בבקשה, הוא ב-2008, אז למה אתה צריך עכשיו להתחייב?

ירון זליכה: זה חלק מההסכם.

ירון זליכה: אני צריך לחתום על הסכם.

יעקב ליצמן: תודה רבה לכולם.

יעקב ליצמן: הישיבה נעולה.