ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-06-20 10:00

חברי הוועדה: גלעד ארדן נעמי בלומנטל דניאל בנלולו רוני בריזון מיכאל גורולובסקי דני יתום גדעון סער מיכאל רצון אהוד רצאבי אברהם (בייגה) שוחט יולי תמיר

מוזמנים: יובל ברונשטיין סגן החשב הכללי, משרד האוצר גיל שבתאי אגף החשכ"ל, משרד האוצר יוסי בהיר אגף החשכ"ל, משרד האוצר עדי שחף אגף החשכ"ל, משרד האוצר נתן ניסני מנהל פרוייקט בנק לאומי, משרד האוצר ציון שמע ראש חטיבת הבנקים, ההסתדרות החדשה נסים ברנס יו"ר ועד המנהלים, ההסתדרות החדשה לואי רוט יו"ר ועדת בנק לאומי לישראל אבנר פינצ'וק,עו"ד האגודה לזכויות האזרח נירה להב, עו"ד מ.י.

מוזמנים: נכסים דוד זכריה כלכלן, רשות החברות הממשלתיות

קצרנית: הצעת חוק להפצה לציבור של מניות בנק לאומי שבידי

יעקב ליצמן: הצעת חוק להפצה לציבור של מניות בנק לאומי שבידי המדינה, התשס"ה-2005.

ימימה מזוז: 10.

ימימה מזוז: לצורך חלוקת מניות הזכות יפעל החשב הכללי, לאחר תום 30 ימים ממועד הפרסום לפי הוראות סעיף 5, לאיתור חשבונות בתאגידים בנקאים שהזכאים הם הבעלים או הנהנים בהם, בהתאם להוראות אלה: (1) לפי פניית החשב הכללי, ימסור לו תאגיד בנקאי רשימה של כל הלקוחות המנהלים אצלו חשבונות שגילם הינו לפחות 18 שנה במועד הקובע ושהם בעלי תעודת זהות ; ברשימה יפורט שם פרטי, שם משפחה מספר זהות של כל לקוח; (2) בהתאם לפרטים שהתקבלו מכל תאגיד בנקאי לפי פסק (1), ימסור לו החשב הכללי רשימה של לקוחות אותו תאגיד בנקאי שהינם זכאים ואשר לא ויתרו על זכותם למניות על פי סעיף 7 לחוק, ויקבל ממנו את פרטי החשבון של לקוחות אלו; בפסקה זו, "פרטי חשבון" – כל אלה: שם פרטי; שם משפחה; מספר זהות; היות החשבון חשבון ניירות ערך; אם בחשבון יש יותר מנהנה אחד – פרטים מזהים של כל הנהנים בחשבון; נתונים לגבי מידת הפעילות בחשבון על פי אמות מידע שייקבעו בצו; ואם הזכויות בחשבו הן של פסול דין – שם, כתובת וספר זהות של אפוטרופסו; (3) החשב הכללי לא יהיה זכאי לקבל מהתאגיד הבנקאי את מספר החשבון של הלקוח או הסניף שבו מתנהל החשבון.

ימימה מזוז: (ב) לא עלה בידי החשב הכללי לייצר רשימה מספקת של הזכאים לחלוקת המניות הכוללת את התאגיד הבנקאי שבו מתנהל חשבונם על פי הוראות סעיף קטן (א), יהיה החשב הכללי רשאי לפעול לצורך איתור חשבונות של הזכאים שחשבונם לא אותר כאמור בהתאם להוראות אלה: (1) החשב ידרוש מהמוסד לביטוח לאומי פרטי חשבונות של זכאים שחשבונם לא אותר לפי סעיף קטן (א) וימסור למוסד לשם כך את שמות הזכאים כאמור ואת מספרי הזהות שלהם; (2) לא העביר המוסד לביטוח לאומי פרטי חשבונות של כל הזכאים ששמם הועבר לו לפי הוראות פסקה (א) או שהעביר חשבונות זכאים שאינם ממלאים אחר התנאים הדרושים לצורך הפקדת מניות זכות בהם לפי הוראות סעיף 11, ידרוש החשב הכללי את פרטי החשבונות של יתרת הזכאים מהגופים המפורטים להלן, וימסחר להם לשם את שמות אותם זכאים ומספרי הזהות שלהם, ואלה הגופים: אגף החשב הכללי במשרד האוצר, משרד הביטחון, צבא הגנה לישראל, משרד החינוך התרבות והספורט, רשות המסים בישראל, קופות החולים, החברה לאוטמציה במינהל השלטון המקומי בע"מ והרשויות המקומיות; (4) לא העבירו הגופים האמורים בפסקה (2) לחשב הכללי פרטי חשבונות של כל הזכאים ששמם הועבר להם לפי הוראות אותה פסקה, או שאותרו חשבונות זכאים שאינם ממלאים אחר התנאים הדרושים לצורך הקפדת מניות זכות בהם לפי הוראות סעיף 11, ידרוש החשב הכללי את פרטי החשבונות של יתרת הזכאים מהגופים המפורטים להלן, וימסור להם לשם כך את שמות אותם זכאים ומספרי הזהות שלהם, ואלה הגופים: תאגידים בנקאיים, האפוטרופוס הכללי, המשרד לקליטת העלייה, משרד הרווחה, משרד הבריאות והלשכה לשיקום נכים במשרד האוצר.

ימימה מזוז: (5) בסעיף קטן זה, "פרטי חשבון" – כל אלה: מספר חשבון וסניף התאגיד הבנקאי שבו מתנהל החשבון; היות החשבון חשבון ניירות ערך; אם בחשבון יש יותר מנהנה אחד – פרטים מזהים של כל הנהנים בחשבון; נתונים לגבי מידת הפעילות בחשבון על פי אמות מידה שייקבעו בצו; ואם הזכויות בחשבון הן של פסול דין – שם, כתובת ומספר זהות של אפוטרופסו; (ג) גוף שנדרש למסור מידע לחשב הכללי לפי הוראות סעיף זה ימסור לחשב הכללי את המידע האמור, המצוי ברשותו, באמצעי אלקטרוני או מגנטי, במועד ובאפון שייקבע בצו.

ימימה מזוז: (ד) החשב הכללי ידאג לכך שלא יישמר כל מידע שהתקבל לפי הוראות סעיף קטן (א) לגבי מי שאינו זכאי או כל מידע נוסף שיימסר לו לפי הוראות חוק זה ושאינו דרוש לו לשם ביצוע הוראותיו.

ימימה מזוז: (ה) לא יימסר כל מידע על פי סעיף זה לגבי חשבון שהוא "פיקדון ללא תנועה" כהגדרתו בפקודת הבנקאות, 1941.

ימימה מזוז: אנחנו פונים לבנקים, מקבלים מהם נתונים אינדיקטיביים לגבי חשבונות של מי שהם בני 18.

רוני בריזון: פרטי לקוח, לא פרטי חשבון.

ימימה מזוז: פרטי לקוח.

נסים דהן: למה שלא ילכו למרשם התושבים?

ימימה מזוז: אחרי שאנחנו מאתרים את כל החשבונות הקיימים במערכת הבנקאית ובבנק הדואר אנחנו פונים ליתרת הזכאים אישית ומציעים להם לפתוח חשבון כדי שנוכל להעביר להם את המניות.

יולי תמיר: אתם לא נורמאלים.

יולי תמיר: אתם חושבים שאנשים יפתחו חשבון בשביל שתעבירו להם 800 שקל?

נסים דהן: במקרה הטוב זה יהיה 800.

ימימה מזוז: הם יפתחו חשבון בבנק הדואר.

נסים דהן: הממשלה רשאית עד 25%.

נסים דהן: בסוף היא תעשה 5% בשביל לצאת ידי חובה.

שגית אפיק: הסעיף הזה הוא פשרה.

שגית אפיק: קודם פונים לתאגיד הבנקאי, רק אחר כך רשאי החשב לפנות ולקבל את מאגר המידע הכולל .

שגית אפיק: הנוסח אומר: "לא עלה בידי החשב הכללי לייצר רשימה מספקת של הזכאים לחלוקת המניות".

שגית אפיק: זה אומר שבכל עת שהחשב הכללי סבור, לפי שיקול דעתו, שהוא לא ייתן רשימה מספקת, הוא יוכל מיד לפנות למאגר המידע הכולל.

רוני בריזון: המונח "פרטי חשבון" בפסקה (2) הוא לא המונח הטכני הנכון.

רוני בריזון: חשבון זה הדבר היחיד שעל פי סעיף 3 לא מבקשים.

רוני בריזון: מה שמבקשים זה פרטי לקוח.

רוני בריזון: הבקשה כאן קצת מיותרת.

רוני בריזון: הדבר האחרון שקצת מטריד אותי - ואני יודע שהיועצת המשפטית של הוועדה גם נתנה את דעתה לכך – זה נתונים לגבי מידת הפעילות בחשבון.

רוני בריזון: למה זה רלוונטי?

ירון זליכה: אנחנו רוצים לדעת אם החשבון פעיל או לא.

ירון זליכה: במצב שיש לך שני חשבונות, האחד בבנק לאומי והשני בבנק פועלים, אנחנו רוצים להזרים לחשבון היותר פעיל.

רוני בריזון: אם החשבונות פעילים אתה יכול להזרים לאיזה שאתה רוצה, אתה לא צריך לרכז לעצמך באיזה שהוא מקום את העובדה שאדם מנהל חשבונות ב-4 בנקים שונים.

רוני בריזון: יש בזה טעם לפגם.

ירון זליכה: זה רק למטרה הזאת.

ירון זליכה: אי אפשר לעשות בזה שום שימוש אחר.

יולי תמיר: לא קראתם מה קרה עכשיו עם כרטיסי האשראי, איך פורצים את כל מאגרי המידע האלה?

ירון זליכה: מאגרי המידע האלה קיימים גם ככה.

ירון זליכה: אין פה שום מידע חדש.

יולי תמיר: יש פה הצלבת מידע.

ירון זליכה: יש פה ריכוז מידע, לא הצלבת מידע.

אהוד רצאבי: למרות כל השינויים שנעשו – ונעשו שינויים לעומת ההצעה המקורית - ההצעה לא מניחה את דעתי.

אהוד רצאבי: לא ברור בסעיף 10(א)(2) מי קובע את הצו.

אהוד רצאבי: את הצו בדרך כלל מוציא שר האוצר.

אהוד רצאבי: אני מבקש שזה יהיה באישור ועדת הכספים.

אהוד רצאבי: נאמר לנו שמאגר המידע נועד לשמש לתכלית אחת, לא לשום דבר אחר.

אהוד רצאבי: החשש שלי הוא שהאינפורמציה שישנה במאגר הזה תדלוף למקומות אחרים.

יעקב ליצמן: דיברנו על זה כמה פעמים.

אהוד רצאבי: דיברנו, אבל בתוצאה שיש לפנינו אני לא רואה לזה פתרון.

אהוד רצאבי: אני לא מבין בשביל מה האוצר צריך לדעת את מהות החשבון .

אהוד רצאבי: לא ברור לי מה קורה כאשר יש לאדם מספר חשבונות.

אהוד רצאבי: כאשר יש לי חשבון אחד שהוא פרטי שלי, ויש לי עוד חשבון אחד עם אשתי, לאן הם יעבירו?

אהוד רצאבי: לא ברור לי מסעיף 10(ד) איך החשב הכללי ידאג לזה שלא יישמר כל מידע.

אהוד רצאבי: האם הוא ישמיד את זה?

אהוד רצאבי: כעבור כמה זמן הוא ישמיד את זה?

אהוד רצאבי: כתוב כך: "לגבי מי שאינו זכאי או כל מידע שיימסר לו לפי הוראות חוק זה ושאינו דרוש לו".

אהוד רצאבי: מה זה "דרוש לו"?

אהוד רצאבי: מחר הוא יגיד שהוא צריך את זה.

אהוד רצאבי: יבוא איתן רוב ויגיד שהוא צריך את זה.

ירון זליכה: אסור.

אהוד רצאבי: איפה זה כתוב?

ירון זליכה: כתוב בסעיף (ד): "החשב הכללי ידאג לכך שלא יישמר כל מידע שהתקבל לפי הוראות סעיף קטן (א) לגבי מי שאינו זכאי או כל מידע נוסף שיימסר לו לפי הוראות חוק זה ושאינו דרוש לו לשם ביצוע הוראותיו".

שגית אפיק: יש הבדל בין דרוש לשימוש.

שגית אפיק: כשאתם משתמשים במילה "דרוש" זה אומר שאתם צריכים את המידע כדי לשמור עליו.

ירון זליכה: אפשר לכתוב במפורש.

אהוד רצאבי: למילה "דרוש" יש פרשנויות רבות.

ירון זליכה: אבל זה לביצוע הוראותיו של חוק זה.

יעקב ליצמן: מה איכפת לך לכתוב את המילה "שימוש"?

ימימה מזוז: כל מידע שהתקבל בתהליך של איתור החשבון שאליו הופקדו המניות חייב להישמר, מכיוון שיכולות להיות טענות למה בחרנו בחשבון הזה, איך החלטנו עליו.

אהוד רצאבי: אבל זה דרוש רק לצורך החוק הזה.

ירון זליכה: כל מאגר מידע מועד לפריצה.

אהוד רצאבי: אני חושב שאתם צריכים לפנות לבנקים רק לגבי אלה שלא הודיעו שהם לא רוצים.

ירון זליכה: אנחנו מוחקים את מי שמודיע לנו שהוא לא רוצה.

יעקב ליצמן: אנחנו נוסיף שאת מי שלא רוצה ימחקו.

יולי תמיר: אני חושבת שכל המנגנון של הקמת מאגר המידע הוא מנגנון שפוגע בפרטיות בצורה בלתי סבירה בעליל.

יולי תמיר: המאגר הזה הוא שערורייה.

יולי תמיר: אנשים שבשבילם האלף שקל האלה לא חשובים יהיו מוגנים מעינה החודרנית של המדינה, ואילו האנשים שזקוקים לאלף שקל האלה יתפשטו עירום ועריה בפני המדינה.

יולי תמיר: אני לא רוצה שידעו עם מי יש לי חשבונות, איך אני מנהלת אותם או כמה חשבונות יש לי.

יולי תמיר: ההצלבה הזאת היא הצלבה בלתי ראויה בעליל.

יולי תמיר: כל זה נובע מזה ששר האוצר מתעקש לחלק מתנות לכל אזרח.

גדעון סער: זה לא נגד שר האוצר.

גדעון סער: יש ממשלה.

גדעון סער: נוח לך להגיד שר האוצר.

יולי תמיר: יש אפשרות להחליף את הקמת מאגר המידע בכך ששולחים הודעה אישית לכל אזרח לכתובתו הפרטית, כשמי שרוצה נותן את פרטיו.

יעקב ליצמן: 80% לא יענו.

נסים דהן: בחוק נאמר שהממשלה רשאית, היא לא חייבת.

נסים דהן: לפי החוק לא רק שהיא רשאית, אלא גם הסכום שיחולק לציבור יכול להיות בין אחוז אחד ל25%.

נסים דהן: אין איזה מינימום שאיתו אנחנו נצא לציבור.

נסים דהן: 180 שקל עלות הפצה.

נסים דהן: כל פעולה תהיה פרסומת בחירות.

נסים דהן: על איזה מינימום הכרחי הם יוצאים לציבור?

נסים דהן: אחרי כל הסיבובים יישארו מניות שלא מצאו להם בעלים.

נסים דהן: מה עושים איתן?

נסים דהן: אני מציע לשים אותן ביד נאמן כדי שימשיך לעשות מאמצים לחפש את הזכאים או את יורשיהם.

יעקב ליצמן: מה יהיה הדין אם המניות האלה יחולקו לאנשים והחשבונות שלהם יעוקלו על ידי ביטוח לאומי?

יעקב ליצמן: יכול להיות מצב שביטוח לאומי יהיה בעל הבית של הבנקים.

יעקב ליצמן: אתם יודעים כמה אחוזים מעוקלים?

נסים דהן: אני מציע שיתרת המניות תופקד בידי נאמן.

נסים דהן: יש להרבה אנשים יורשים בין תקופת החלוקה לתקופת המימוש.

נסים דהן: צריך מישהו שיטפל בזה.

גלעד ארדן: יש לזה תשובה בחוק.

יצחק כהן: מאגר המידע המתוכנן על ידי החשב הכללי הוא מאגר מידע בשליטה ציבורית וממשלתית.

יצחק כהן: ישנו מאגר מידע של ISO .

יצחק כהן: יש שם את כל המידע.

יולי תמיר: הוא לא יודע מי השותפים שלי בחשבונות הבנק, הוא לא יודע אם החשבון פעיל או לא.

יצחק כהן: הוא יודע הכל.

מוחמד ברכה: הבעיה היא לא פרטי החוק, הבעיה היא העיקרון.

מוחמד ברכה: זאת הטבה שניתנת לבנק על מנת לחזק את התזרימים שלו.

מוחמד ברכה: זה לא יביא לשינוי או לשיפור.

מוחמד ברכה: אם כבר להטיב עם האזרחים, בבקשה, שיעבירו את הכספים ליום חינוך ולסל הבריאות.

מוחמד ברכה: כל הדברים האלה זאת הפרטה.

מוחמד ברכה: צוחקים על האנשים כאילו יש להם 500 שקל או 1000 שקל.

גדעון סער: זה פשוט דבר מדהים מה שקורה פה.

גדעון סער: מה סוציאליסט היה צריך להגיד מבחינת הצדק החברתי, מבחינת צמצום אי השוויון בחלוקת העול?

גדעון סער: מחלקים לכל אזרחי ישראל באופן שוויוני.

גדעון סער: משפחה ממוצעת תקבל כ-2000 שקל, משפחה מורחבת תקבל 5000 שקל.

גדעון סער: היו צריכים לבוא ולברך על זה.

גדעון סער: הם רוצים להיות פטרונים, הם רוצים לקבוע לאן ילך הכסף.

גדעון סער: מה אם זה ילך לאזרחים?

גדעון סער: אולי האזרחים יודעים יותר טוב מחבר הכנסת ברכה מה לעשות עם הכסף.

גדעון סער: מה אומרים אנשי ה"מערך"?

גדעון סער: מה אומר ידידי, חבר הכנסת שוחט?

גדעון סער: שזה שוחד בחירות.

גדעון סער: הבחירות קבועות לנובמבר 2006.

גדעון סער: אולי אתם רוצים להפיל את הממשלה אחרי ההתנתקות.

גדעון סער: זה חוק שנולד בחצי הראשון של הקדנציה והממשלה, שאתם חברים בה, אישרה כמעט פה אחד.

גדעון סער: על מה אתם מתלוננים?

גדעון סער: אין ספק שזאת איבה של המפלגות הסוציאליסטיות כלפי הציבור.

ניסן סלומינסקי: מאחר והמאגר הכי מעודכן זה מאגר הרשימות לבחירות, ומאחר וכל מפלגה עושה את ה המקסימום שכל אחד יגיע, אז אני מציע שהפקיד שיושב שם ייתן לכל אחד שמגיע להצביע.

דני יתום: אי אפשר להתהדר בכך שיש בחלוקה הזאת משום הקלת הסבל או הנטל לציבור, כי התוכנית הכלכלית היא הסיבה העיקרית לכך.

דני יתום: זה לא פותר שום בעיה.

דני יתום: לדבר על שוויון כאשר עופר גלזר וויקי כנפו יקבלו בדיוק את אותו סכום זה פשוט לעג לרש.

דני יתום: הסיבה העיקרית שבגללה אני אצביע נגד זה מכיוון שההצעה הזאת תביא לסכסוך עבודה קשה מאוד בבנק.

יעקב ליצמן: גם העובדים בבנק יקבלו.

יעקב ליצמן: אני מבטיח לך שנדבר על העניין של העובדים, למרות שכבר דובר עליו כמה פעמים.

דני יתום: אני אצביע נגד כל עוד הבעיה הזאת לא נפתרת.

דני יתום: אברהם (בייגה) שוחט: אני מודה ומתוודה שקיימתי כמה שיחות עם ירון.

דני יתום: הוא יודע בכשרון רב להציג למה החוק הזה טוב, אבל עדיין אני רוצה להציג שתי שאלות בלי לרדת לאותם נושאים של בנק שמונפק בשוק ההון, גרעין שליטה, מועצת מנהלים.

דני יתום: אני רוצה להבין את כפל המסרים של האוצר ברמת המקרו.

דני יתום: כשנסיים את הדיון פה ניכנס לדיון על מכירת קופות הגמל.

דני יתום: כל אחד מבין שצריך 3 מיליארד שקל כדי לקנות את קופות הגמל ואת קרנות ההשתלמות.

דני יתום: משרד האוצר בא ואומר לנו שעומדים בתור לקנות את העסק הזה, שאפשר למכור אותו.

דני יתום: אם האוצר מניח ומשדר שיש קונים לקופות הגמל וקרנות ההשתלמות במחיר של 3 וחצי מיליארד שקל, אז איך אפשר לבוא עם מסרים שאומרים לבנק לאומי שאין מושיע, שאין קונה?

דני יתום: זאת הערה אחת לגבי המסר הכפול.

דני יתום: אנחנו לא יכולים בשתי ישיבות נפרדות לקבל שני מסרים הפוכים בעניין של הרצון והיכולת לגייס כספים גדולים על-מנת לקנות נכסים פיננסיים במדינת ישראל.

דני יתום: הנקודה השנייה היא בעיית העובדים.

דני יתום: זה מעבר לעניין של החלוקה והבחירות.

דני יתום: אמרתי גם בשיחה עם ירון וגם בפומבי שצריך לעשות מאמץ עליון קצוב בזמן.

דני יתום: היו לנו טכניקות כאלו עם משברים לא פחות גדולים.

חיים אורון: אני חש שיש פריחה סוציאליסטית.

חיים אורון: אני שמעתי מכל כך הרבה עובדי ממשלה.

חיים אורון: .

גדעון סער: תוכל להגיד את שמותיהם?

חיים אורון: אני אמסור לך באופן אישי.

גדעון סער: אני חושב שיש עניין לציבור לדעת.

גדעון סער: הוא מדבר על פקידים שמכשילים את מדיניות הממשלה.

גדעון סער: הוועדה צריכה לדעת מי הם.

גדעון סער: הם צריכים להיות מפוטרים מתפקידם.

ימימה מזוז: קביעת החשבונות שבהם יופקדו מניות הזכות 11 (א) החשב הכללי יקבע באילו חשבונות בתאגידים בנקאיים, מבין אלה שאותרו לפי הוראות סעיף 10, יופקדו מניות הזכות שיחולקו לזכאים, על פי תנאים ובהתאם להוראות שייקבעו לעניין זה בצו; הודעה על קביעת החשבונות כאמור תפורסם בדרך שתיקבע בצו.

ימימה מזוז: (ב) הפקדת מניות הזכות תיעשה בחשבון בתאגיד בנקאי שהזכאי הוא בעליו או הנהנה בו ושנקבע לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן ביקש הזכאי, בתוך 30 ימים מהמועד שבו פורסמה ההודעה לפי אותו סעיף קטן, להפקיד את מניות הזכות בחשבון אחר בתאגיד בנקאי, שמתקיימים לגביו תנאים והוראות שייקבעו לעניין זה בצו.

ימימה מזוז: (ג) לא אותר או לא נקבע חשבון של זכאי בתאגיד בנקאי כאמור בסעיף זה, תימסר לזכאי הודעה בכתב, לפי מענו הרשום במרשם האוכלוסין, כי עליו להודיע על חשבון כאמור בתוך 60 מים; לא הודיע הזכאי על חשבונו בתאגיד בנקאי בתוך התקופה האמורה, לא יהיה זכאי למניות הזכות ולא יחולו עליו ההוראות לפי חוק זה.

ימימה מזוז: מידע לתאגידים בנקאיים ולזכאים 12 (א) לאחר קביעת החשבונות שבהם יופקדו מניות הזכות לפי הוראות סעיף 22, ימסור החשב הכללי לכל אחד מהתאגידים הבנקאיים את פרטי הזכאים שחשבון המניות שלהם מנוהל אצלו.

ימימה מזוז: (ב) אותרו החשבונות לפי הוראות סעיף 10(א), ימסרו התאגידים הבנקאיים לחשב הכללי במועד שעליו יורה את מענם ואת ארבע הספרות האחרונות של מספר החשבון של כל אחד מהזכאים האמורים; אותרו החשבונות לפי הוראות סעיף 10(ב), ימסור החשב הכללי לתאגידים הבנקאיים גם את מספרי החשבונות של הזכאים.

ימימה מזוז: (ג) החשב הכללי יתן מענה לכל פניה של זכאים לבירור זכאותם, לרבות איתור התאגיד הבנקאי שבו מתנהל חשבון המניות של אותו זכאי.

ימימה מזוז: פרק ד': מאגר המידע 13.

ימימה מזוז: מאגר המידע.

ימימה מזוז: לצורך ביצוע ההוראות לפי חוק זה ולמטרה זו בלבד, יקים החשב הכללי מאגר מידע שיכלול את המידע שקיבל לפי הוראות חוק זה, וינהל את מאגר המידע האמור.

ימימה מזוז: 14.

ימימה מזוז: אבטחת מידע.

ימימה מזוז: החשב הכללי אחראי לאבטחת המידע שבמאגר המידע, ובכלל זה למתן הרשאת גישה למאגר רק למי שתפקידו מחייב שימוש במידע הכלול במאגר לצורך ביצוע הוראות חוק זה ובהיקף הנדרש לשם מילוי תפקידו כאמור, וכן ידאג לרישום מעודכן של בעלי הרשאה כאמור.

ימימה מזוז: 15.

ימימה מזוז: סודיות (א) לא יגלה אדם ידיעה ש נמסרה לו בתוקף תפקידו לפי חוק זה ולא יעשה בה כל שימוש, אלא לצורך ביצוע תפקידו כאמור או לצורך ניהול הליך משפטי שענינו חוק זה או לפי צו של בית משפט.

שגית אפיק: הסכמנו להוסיף את המילים: "בעניינים הקשורים לחוק זה".

יעקב ליצמן: אגב, לא כתוב כאן העונש.

יעקב ליצמן: צריך להכניס איזו שהיא סנקציה.

יעקב ליצמן: אני מציע שנת מאסר רק כדי להרתיע.

ימימה מזוז: אני מבקשת לבדוק את נושא העונשין.

ימימה מזוז: (ב) החשב הכללי ינקוט אמצעים סבירים הדרושים כדי להבטיח שעובדים הנתונים למרותו וכל אדם אחר הפועל מטעמו ישמרו על סודיות המידע שהגיע אליהם ממאגר המידע בתוקף תפקידם.

ימימה מזוז: (ג) על אף הוראות פרק ד' לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 והוראות כל דין אחר, לא יגלה החשב הכללי או מי מטעמו מידע הכלול במאגר, לגוף ציבורי כהגדרתו בפרק ד' האמור, אלא לפי הוראות חוק זה.

ימימה מזוז: 16.

ימימה מזוז: מחיקת מידע מהמאגר.

ימימה מזוז: שר האוצר, בהסכמת שר המשפטים, יקבע הוראות לעניין מחיקת מידע ממאגר המידע.

ימימה מזוז: פרק ה': הוראות שונות 17.

ימימה מזוז: פטור מתשקיף.

ימימה מזוז: הענקת מניות הזכות לפי הוראות חוק זה פטורה מתשקיף לפי חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.

ימימה מזוז: פטור ממס 18(א) קבלת מניות הזכות לפי הוראות חוק זה פטורה ממס.

ימימה מזוז: (ב) מסמך הקשור במישרין לקבלת מניות הזכות לפי הוראות חוק זה או לביצוע כל פעולה הנדרשת לשם העברתן או מכירתן בידי הבעלים המקורי, יהיה פטור ממס בולים לפי חוק מס הבולים על מסמכים, התשכ"א-1961.

ימימה מזוז: הוראות מיוחדות לעניין חישוב המס במכירה 19.

ימימה מזוז: לעניין הוראות פקודת מס הכנסה ולעניין חוק מס הכנסה (תיאומים של אינפלציה), התשמ"ה-1985 ועל אף האמור בהם, במכירה מניה ממניות הזכות בידי הבעלים המקורי, יהיה המחיר המקורי של המניה ממוצע מחירי הסגירה של המניה בתום כל אחד משלושת ימי המסחר בבורסה שקדמו למועד חלוקת המניה כפי שייקבע בצו, ויום רכישתה יהיה יום חלוקתה לפי הוראות הצו; חולקו מניות הזכות במועדים שונים, יראו אותם לעניין המחיר המקורי ויום הרכישה כנמכרים לפי סדר רכישתם, מהראון עד האחרון, אלא אם כן הוכיח המוכר לפקיד השומה את יום הרכישה והמחיר המקורי של מניות הזכות הנמכרות.

ימימה מזוז: מניות הזכות ותמורת אינן הכנסה 20.

ימימה מזוז: קבלת מניות הזכות לפי הוראות חוק זה או תמורתן בידי הבעלים המקורי לא תיחשב הכנסה, לרבות לענין (1) גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980 (2) גמלאות ודמי ביטוח לפי חוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995.

ימימה מזוז: העברה, שעבוד, עיקול וקיזוז 21(א) הזכות למניות הזכות לפי הוראות חוק זה היא זכות אישית ואינה ניתנת להעברה, לשעבוד או לעיקול.

ימימה מזוז: (ב) במשך כל תקופת ההטבות, לא יהיו מניות הזכות ניתנות לעיקול או לקיזוז.

ימימה מזוז: ההגבלות על פעולות במניות הזכות 22.

ימימה מזוז: שר האוצר רשאי לקבוע בצו הגבלות שיחולו על הבעלים המקורי במהלך תקופת ההטבות, לגבי זכויותיו במניות הזכות שקיבל ולגבי פעולות במניות כאמור, לרבות איסור על התחייבות לתשלום התמורה שתתקבל ממכירת מניות הזכות, איסור על מתן הוראות בלתי חוזרות לגבי תמורה כאמור ואיסור על מכירה או העברה של המניות בעסקה מחוץ לבורסה, והכל לרבות בעסקה עתידית; נקבעו הוראות כאמור, יפעלו התאגידים הבנקאיים באופן שלא יאפשר ביצוע פעולות שנאסרו או הוגבלו כאמור.

ימימה מזוז: השאלת מניות 23.

ימימה מזוז: החשב הכללי, וכן הבורסה באישור החשב הכללי, רשאים למנות עושה שוק לעניין מניות הבנק, ורשאי החשב הכללי להשאיל את מניות הבנק שבידי המדינה לעושה השוק שמונה כאמור.

ימימה מזוז: תחולת הגבלות לעניין אמצעי שליטה 24.

ימימה מזוז: אין בהוראות חוק זה כדי לפגוע בהוראות כל דין לעניין הגבלות ותנאים החלים על רכישה או החזקה של אמצעי שליטה בבנק.

ימימה מזוז: אי תחולת סייגים לעניין החזקה או עשיית עסקאות 25.

ימימה מזוז: הוראות כל דין או הסכם האוסרות על אדם להחזיק או לעשות עסקאות בניירות ערך, או המתירות להחזיק או לעשות עסקאות בניירות ערך רק בדרך של נאמנות עיוורת, לא יחולו, לגבי החזקה של מניות הזכות בידי בעלים מקורי ועשיית עסקאות בהם, במהלך תקופת ההטבות ובששה החודשים שלאחריה.

ימימה מזוז: החזקת מניות זכות ללא הסכם, ודיווח 26.

ימימה מזוז: על אף הוראות כל דין – (1) בעלים מקורי רשאי להחזיק במניות הזכות בחשבון המניות גם ללא הסכם בכתב בינו לבין התאגיד הבנקאי שבו מנוהל החשבון, ויחולו על ההתקשרות הוראות שייקבעו בצו והוראות חוק זה; (2) על תאגיד בנקאי המחזיק במניות הזכות עבור בעלים מקורי לא תחול חובה למסור לבעלים המקורי דיווחים על מניות הזכות ועל דיבידנד שיחולק בשל מניות הזכות, ובלבד שמסר לבעלים המקורי מידע על מניות הזכות ועל דיבידנד כאמור בתוך הפרטים הנמסרים ללקוח על פעולות בחשבונו או בדיווח שנתי מרוכז בתוך 90 ימים מתום כל שנה.

ימימה מזוז: החזקת מניות זכות בחשבון בבנק הדואר 27.

ימימה מזוז: על אף הוראות כל דין, חשבון מניות יכול שיהיה חשבון בבנק הדואר; על בנק הדואר תחול החובה למסור דיווח שנתי מרוכז לגבי מניות הזכות בחשבון כאמור, כאמור בסעיף 26(2).

ימימה מזוז: חובת דיווח של תאגיד בנקאי לחשב הכללי 28.

ימימה מזוז: תאגיד בנקאי ידווח לחשב הכללי, באופן ובמועדים שייקבעו בצו, על החזקה במניות זכות בידי בעלים מקורי, בחשבונות מניות המנוהלים אצלו, על הפסקת ההחזקה, על העברת מניות זכות ליורש או לכל אדם אחר על פי דין, על מניות זכות שבן לא פעל הבעלים המקורי במשך תקופה שתיקבע בצו ועל כל עניין אחר שייקבע בצו.

ימימה מזוז: ביצוע ותקנות 29.

ימימה מזוז: שר האוצר ממונה על ביצוע הוראות חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

ימימה מזוז: תיקון חוק ניירות ערך 30.

ימימה מזוז: בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 – (1) בסעיף 52א – (א) אחרי ההגדרה "חברה" יבוא: "ניירות ערך" – כהגדרתם בסעיף 52, למעט נייר ערך כאמור שמתקיימים לגביו כל אלה: (1) הוא לא הוצע לציבור על פי תשקיף; (2) הוא אינו מצוי בידי הציבור; (3) הוא אינו רשום למסחר בבורסה; "נכס בסיס" – הנכס נושא ההתחייבות בנייר ערך;" (ב) בהגדרה "מידע פנים", בסופה יבוא "או של נייר ערך אחר, אשר נייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו"; (2) בסעיף 52ב(א) – (א) בפסקה (1), אחרי "בבורסה – "יבוא "או העושה עסקה בנייר ערך אחר אשר נייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו, והכל"; (ב) בפסקה (2), אחרי "של חברה" יבוא "או על נייר ערך אחר אשר נייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו"; (3) בסעיף 54, במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) בסעיף זה, "ניירות ערך" – כהגדרתם בסעיף 52א.

ימימה מזוז: " בהגדרת "בעלים מקורי" הוספנו "וכן יורשו, אפוטרופסו או נאמן לפשיטת רגל שזכאי על פי חוק זה".

ימימה מזוז: הכוונה להעניק את כל הזכויות שמוענקות לזכאי גם לחליפיו.

ימימה מזוז: בהגדרת "זכאי" הוספנו "אם בכל מועד שבו יחולקו מניות זכות לפי חוק זה".

ימימה מזוז: אנחנו רוצים להבהיר פה שזכאי זה מי שמלאו לו 18 שנים, הוא תושב ישראל לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי ובכל מועד חלוקה לאחר מכן ממשיכים להתקיים בו התנאים האלה.

חיים אורון: לא פטרתם במינהל התושבים.

חיים אורון: ניגש אלי בשבת בצהרים אזרח שאמר לי שהוא יושב- ראש איגוד יוצאי הולנד.

חיים אורון: יוצאי הולנד מנועים מלקבל אזרחות ישראלית משום שאז הם מפסידים את האזרחות ההולנדית שלהם.

חיים אורון: יש מאות ואלפים כאלה.

גדעון סער: השאלה אם אתה יכול לחשוף את שמו של האזרח.

חיים אורון: שמו של התושב הוא הלן ורבט ברכן.

גלעד ארדן: הוא מעדיף את אזרחותו ההולנדית על פני קבלת אזרחות ישראלית.

גלעד ארדן: זה לא שהוא לא יכול לקבל אזרחות ישראלית.

חיים אורון: הוא לא יכול להצביע.

ימימה מזוז: הוספנו הגדרה של תעודת זהות.

חיים אורון: האם לא השתמשתם בכסף שלו כדי לקנות את המניות?

ימימה מזוז: בסעיף 2(ב) אנחנו מבקשים להוסיף את המילים: "אופן תביעת מספר המניות וזכות שכל זכאי יקבל מהמדינה".

ימימה מזוז: המספר לא יהיה קבוע מראש, אלא תהיה פונקציה של מספר הזכאים שייכללו ברשימה הסופית.

שגית אפיק: זה הצו שהצענו שיהיה לו אישור של ועדת כספים, כי הוא קובע את החלוקה המהותית.

ימימה מזוז: בסעיף 3(ב) הוספנו את הסייפה לסעיף.

ימימה מזוז: הוספנו את סעיף 8(ב).

אבנר פינצ'וק: מה שחשוב לנו זה העניין של מאגרי המידע.

אבנר פינצ'וק: מאגרי מידע כל הזמן דולפים.

יעקב ליצמן: אנחנו בדקנו את מה שניתן לשמור.

אבנר פינצ'וק: אין צורך במאגר מידע.

פרדי וידר: צריך לזכור שהבנקים הם אלה שצריכים לבצע את זה.

פרדי וידר: הבנקים נדרשים לבצע פעילויות שהם משום סטייה לגבי חובות הנאמנות שבדרך כלל נהוגות בבנקים על פי דין ועל פי פסיקות.

פרדי וידר: בחוקים אחרים, כמו בחוק איסור הלבנת הון ובחוק למניעת טרור, נכתב סעיף שאומר שפעילות בנקים במסגרת החוק היא לא בבחינת פגיעה בחובות הנאמנות.

פרדי וידר: אנחנו מבקשים שסעיפים ברוח דומה שישנם באותם חוקים ייווספו גם לחוק הזה.

פרדי וידר: אזרח שמקבל מניות במסגרת החוק הזה, ואחר כך רוצה לצרף מישהו לחשבון, מאבד את זכותו לקבלת החלק השני של המניות.

פרדי וידר: אנחנו חשבנו שכדאי להאיר את עיניו של הלקוח שזה מה שיקרה.

פרדי וידר: אם זה פעולת ייעוץ על פי הגדרתה בחוק , אז יש שובל שלם של פעילויות וחובות.

לואי רוט: אף אחד מחברי הכנסת לא התעניין בשאלת העובדים.

ציון שמע: אני יזמתי פגישה עם האוצר אבל המפגש הזה לא צלח.

ציון שמע: ההשלכות של העניין הזה תהיינה לא פשוטות.

ציון שמע: אני מבקש מהוועדה לאפשר את המשך המו"מ, כדי שנוכל להגיע להסכמה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לדעת מה יקרה עם העובדים אחרי החוק הזה.

ירון זליכה: רבותיי, אנחנו מחויבים לסטטוס קוו בתחום יחסי העבודה וההפרטה.

ירון זליכה: אנחנו מחויבים לעובדי בנק לאומי לא פחות ממה שהיינו מחויבים כלפי עובדי בנקים אחרים.

ירון זליכה: באים עובדי בל"ל ומנסים לגזול את כבשת הרש.

ירון זליכה: הם רוצים סכומי עתק.

יעקב ליצמן: מה הסכום?

ירון זליכה: הסכום הראשוני שהם דיברו עליו היה כ-800 מיליון שקל ,

ירון זליכה: כשחלקו על חשבון הממשלה, חלקו על חשבון בעלי המניות האחרים.

ירון זליכה: אנחנו התנגדנו לזה.

ירון זליכה: מכיוון שאנחנו מעריכים את תרומתם של עובדי בל"ל לרווחת הבנק ולהצלחת הבנק הסכמנו לגלות גמישות.

ירון זליכה: לשמחתי, בעקבות הלחץ של אישור החוק, העובדים מתגמשים ואנחנו מתגמשים איתם.

ירון זליכה: אני לא יכול להגיד שאנחנו קרובים להסכם, כי אנחנו לא, יש עדיין פערים גדולים, אבל אני מתחייב לעשות את כל מה שאפשר, לגלות את כל הגמישות האפשרית כדי להגיע להסכם לפני ההפרטה.

יעקב ליצמן: משרד המשפטים הסכים לשנה מאסר.

ימימה מזוז: נכניס את סעיף העונשין הבא: "מי שהפר הוראה מהוראות פרק ד' דינו - מאסר שנה או קנס".

אהוד רצאבי: נהוג לפצות עובדים במידה ויש חשש לפיטורים.

אהוד רצאבי: במקרה הזה של הבנק אינני יודע מה קורה.

אהוד רצאבי: הציבור יהיה המעביד.

אהוד רצאבי: הצ'אנס שהציבור יפטר עובד כזה או אחר הוא די קלוש.

אהוד רצאבי: לא ברור לי מי זכאי ומי לא.

אהוד רצאבי: יש הגדרה של תושב בהתאם לביטוח לאומי.

אהוד רצאבי: ביטוח לאומי לא מגדיר מי הוא תושב, אלא יש פסיקה לגבי מרכז חיים.

אהוד רצאבי: אני ביקשתי לגבי סעיף 2 וסעיף 29, שזה הנושא של סמכויות שר האוצר והממשלה, שיהיה גם אישור ועדת כספים.

אהוד רצאבי: אני מבין שהאוצר לא מסכים לזה.

אהוד רצאבי: אני חושב שהוועדה צריכה לאשר את הקריטריונים, לאשר את סכומי העמלה.

חיים אורון: אני רוצה לחזור לסיפור העובדים.

חיים אורון: שני הסכמים יצאו לדרך באותו זמן.

חיים אורון: על שניהם חתום אותו אדם.

חיים אורון: אני מדבר על ההסכם בבז"ן ועל ההסכם עם בנק לאומי.

חיים אורון: על שניהם חתום ניר גלעד.

חיים אורון: העיתונות הייתה מלאה עם שני ההסכמים האלה.

חיים אורון: אני לא יודע אם עמדת העובדים צודקת או לא, אבל הוגש לנו כאן מסמך שחתום על ידי ניר גלעד, עם העתקים ליצחק לנג ולעוד אנשים שאני לא מזהה פה.

חיים אורון: העובדים טוענים שההסכם הופר.

חיים אורון: אני לא יודע אם זה נכון או לא, אבל זאת טענתם.

חיים אורון: מה אנחנו עושים היום?

חיים אורון: במניות הבנקים, אחרי שמאשרים את החוק, אין יותר מעמד לוועדת הכספים.

חיים אורון: עם כל הרצון הטוב של החשב הכללי, אין לנו יותר מעמד.

חיים אורון: אם הייתה מכירה בכל דרך אחרת, כולל בדיסקונט.

חיים אורון: .

חיים אורון: באופן תיאורטי אני יכול להצביע נגד מכירת דיסקונט בגין ההטבות שנתנו לעובדים.

חיים אורון: לא קשור אם זה נכון או לא, אני אצביע נגד מכירת דיסקונט כי נתנו לעובדים יותר מידי כסף.

חיים אורון: כאן נמנעה מוועדת הכספים זכות שיש לה בחוק.

חיים אורון: למה?

חיים אורון: כי כל החוק הזה הוא שוט על המשקיע, הוא שוט על העובדים.

חיים אורון: הממשלה הזאת עובדת באמצעות שוטים על המורים, על עובדי הנמלים.

חיים אורון: קודם מחוקקים חוק, אחר כך מנהלים מו"מ.

חיים אורון: האם הייתם רוצים להיות במצב כזה באופן אישי?

חיים אורון: מה אנחנו אומרים?

חיים אורון: תנהלו את המו"מ, תגידו שזאת תוצאתו, ואנחנו נשקול את דעתנו.

חיים אורון: אני מבקש הצבעה על השאלה אם ועדת הכספים מוותרת על סמכותה על פי חוק.

חיים אורון: .

גדעון סער: איך אתה יכול לעשות דבר כזה?

חיים אורון: אני יכול להציע הצעה.

יעקב ליצמן: תעלה את זה כהסתייגות.

חיים אורון: שר האוצר מבקש שנודיע לו מי דיבר איתנו מהלוביסטים, הוא לא ביקש מחברי הכנסת להגיד מה הם יודעים על החוק הזה לפני שהם באים להצביע עליו.

אברהם שוחט: אני לא נכנס למהות של שיטת ההפרטה, אבל אני רוצה לחזור ולהגיד לך, אדוני היושב-ראש, למה הסיפור פה כל כך תקדימי ומסוכן.

אברהם שוחט: לא היה תהליך של החלטה על הפרטה - אם זה בבנק או אם זה בחברה ממשלתית - שלא נעשו כל הניסיונות וכל המאמצים על מנת להגיע לפתרון הבעיות השנויות במחלוקת בין הנהלת החברה, רשות החברות לבין העובדים.

אברהם שוחט: אפילו אם זה היה צריך להימשך עוד שבועיים או שלושה, תמיד שלחו את הגורמים למו"מ.

אברהם שוחט: אם לא הייתה הסכמה, דאג יושב-ראש הוועדה להקים צוות .

אברהם שוחט: הדברים האלה התנהלו ככה.

אברהם שוחט: מדובר פה בעשרת אלפים עובדים.

אברהם שוחט: אני לא חורץ דין, כי יכול להיות שירון צודק ב100%.

אברהם שוחט: שמענו את עו"ד כספי, שמענו את העובדים וראינו את הניירות.

אברהם שוחט: יש נושא שנוי במחלוקת.

אברהם שוחט: נקבעו דברים ברורים.

אברהם שוחט: תיקחו שבועיים.

אברהם שוחט: שמחתי לשמוע מירון שיש התקדמות.

אברהם שוחט: תוך חודש גומרים עניין.

אברהם שוחט: לפחות שהקטע הזה יהיה מסודר.

אברהם שוחט: נעזוב את העמדות.

אברהם שוחט: ההגינות המינימאלית מחייבת לפתוח בתהליך.

גלעד ארדן: אנחנו לא מצליחים להבין איפה הסיכון לעובדים.

אברהם שוחט: ברגע שמתקבל החוק נגמר העניין.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה לענות לחבר הכנסת אורון לגבי 200 אלף ההולנדים שאין להם אזרחות ישראלית.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה להזכיר לחיים שב88, כשעזבתי את רוסיה, דרשו ממני לבטל את האזרחות הסובייטית שלי.

מיכאל גורלובסקי: לקחו על זה 7 משכורות חודשיות.

מיכאל גורלובסקי: המתנדבות ההולנדיות בקיבוץ בלום יסתדרו גם בלי המניות של בנק לאומי.

בנימין אלון: הרציו לתמוך בעניין הוא ידוע.

בנימין אלון: אני חושב שיש פה אקט חינוכי של קירוב כל הנושא הזה של בורסה.

בנימין אלון: בסעיפים 21, 22 יש התייחסות מספקת לאפשרות של שר האוצר לקבוע הגבלות כך שלא יקרה מה שקרה במדינות אחרות.

בנימין אלון: הואיל וסעיף 25 נוגע בנקודה מהותית, הייתי מציע שהחשכ"ל ייתן איזו שהיא מערכת הסברה לאזרחים.

בנימין אלון: האזרחים לא יתחילו להיכנס לתשקיפים ולכל הדברים המקצועיים.

בנימין אלון: בדברים הכתובים של סמדר ובדברים שנאמרו בעל- פה יש היגיון רב.

נסים דהן: אנחנו מודדים פה את טובת הציבור הכללי מול טובתם של העובדים.

נסים דהן: מתחת למה שמקובל בחברות ממשלתיות הם בטוח לא יקבלו.

אברהם שוחט: יש להם הסכם ביד.

נסים דהן: יש בית משפט במדינת ישראל.

ירון זליכה: אין הסכם.

שגית אפיק: ההסתייגות של ועדת כספים בסעיף 2(א) אומרת כך: "על פי הוראות שיקבע שר האוצר, בצו, באישור הממשלה ובאישור ועדת הכספים".

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 7 נגד – 9 לא אושר

חיים אורון: ההסתייגות שלי אומרת כך: לא יופעל חוק זה עד שיובהרו חילוקי הדעות בין ועד עובדי בל"ל על סמך ההסדר שנחתם בינו ובין האוצר.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – רוב לא אושר

חיים אורון: הסתייגות נוספת: לא יופעל חוק זה אלא חצי שנה מיום הבחירות לכנסת ה-17.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חיים אורון?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – הרוב לא אושר

חיים אורון: בסעיף א(2) אני מציע שבמקום הממשלה רשאית, הממשלה חייבת להחזיר את הכסף שנלקח מהציבור.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – רוב לא אושר

גדעון סער: אני מבקש להוסיף הסתייגות שאומרת:

גדעון סער: הממשלה תמשיך במו"מ עם העובדים אף לאחר קבלת החוק, ותדווח על כך לוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד- רוב אושר

יצחק כהן: רוויזיה.

יעקב ליצמן: מי בעד הרוויזיה?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 10 נגד – 5 אושר

גדעון סער: אני מושך את ההסתייגות.