, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-07-12 16:00

יעקב ליצמן: בסדר.

יעקב ליצמן: רבותיי, אני פותח את הישיבה, אנחנו מדברים כרגע על סעיף 36 להצעת החוק.

יעקב ליצמן: הפחתת המס על יחידים, עמ' 955.

ג'קי מצא: אדוני היושב ראש, מה שאנחנו מציעים זה את הסדר הבא.

ג'קי מצא: הנושא הראשון יהיה הפחתת מסים שנוגע גם ליחידים וגם לחברות.

ג'קי מצא: וכולל גם מתן נקודת זיכוי למובטל שחזר לעבודה.

ג'קי מצא: לאחר מכן נעבור לשוק ההון, והחלק השלישי שאני אשתדל להספיק אותו היום זה נושא הרולינג.

יעקב ליצמן: לפי השתתפות חברי הכנסת אתה תספיק את כל החוק.

ג'קי מצא: לגבי הפחתת מס על יחידים הכוונה היא להפחית את נטל המס כך ששיעור המס המירבי יפחת מארבעים ותשעה אחוז בצורה מדורגת עד סוף התהליך ב-2001 לארבעים וארבעה אחוז, כולל ביטוח לאומי ומס בריאות.

ג'קי מצא: ההפחתה היא מדורגת, היא נוגעת לכל השכר, לכל מדרגות המס, זה מישור אחד.

ג'קי מצא: המישור השני בקשר ליחידים זה מתן העדפה למשכורות בשכבות הביניים, שבעת אלפים עד אחד עשרה אלף ש"ח.

ג'קי מצא: יש כאן אלמנט נוסף שאנחנו לא נקריא אותו ואנחנו נחכה לנציג ביטוח לאומי בישיבות הבאות שזה הפחתת הביטוח לאומי גם לכאלה שלא מגיעים לסף המס בכלל.

ג'קי מצא: זה בכל מה שנוגע להפחתת מס על יחידים.

ג'קי מצא: מתן נקודת זיכוי זאת הצעה שלא היתה הצעה מקורית של האוצר, זאת הצעה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה והיא שולבה במסגרת, מתן נקודת זיכוי למשך תקופה מסויימת למובטל שחזר לעבודה בתנאים מסויימים, והפחתת מס חברות, מס חברות היום הוא שלושים וארבעה אחוז והוא יורד במתווה על פי חקיקה שכבר קבוע היום לשלושים אחוז.

ג'קי מצא: הכוונה היא מצד אחד להאיץ את התהליך ומצד שני להמשיך אותו כך שבהדרגה ירד מס החברות משלושים ואחד אחוז כיום לעשרים וחמישה אחוז ב-2001.

יצחק כהן: מה ערכה של נקודת זיכוי?

ג'קי מצא: נקודת זיכוי ערכה אלפיים מאה שמונים ש"ח בשנה.

יעקב ליצמן: אנחנו מתחילים עם הקריאה בסעיף 36.

1028: רגע, אני מבין שאתם מרחיבים את בסיס המס, מאחדים אותו, עושים אותו אחיד?

ג'קי מצא: עוד לא דיברתי על שוק ההון.

ג'קי מצא: זה היה לגבי הפחתות המסים על יחידים, הפחתות מס חברות ומתן נקודת זיכוי למובטל.

ג'קי מצא: בשוק ההון עוד לא נגענו.

ג'קי מצא: אני מדבר על מס חברות רגיל, למשל על מכירת מלאי, על מכירת זכויות, שהיום נמצא בשלושים וארבעה אחוז, שיעור המס ב-2005.

ג'קי מצא: כאן מתווה בחקיקה כיום לפי התכנית הזאת לרדת על פני שלוש שנים לשלושים אחוז, הכוונה שלנו להאיץ את קצב ההפחתה ולהמשיך במתווה כך שעד 2010 ירד שיעור מס החברות לעשרים וחמישה אחוז.

1028: באיזו הדרגה?

ג'קי מצא: הקצב מופיע כאן, בדו"ח בעמ' 57.

1028: האם כל מה שאתם הולכים לעשות עד 2010 אותו יחס יש בכל מה שאתם הולכים להוריד, או רק, למשל מס חברות זה בצורה כזאת,

ג'קי מצא: זאת שאלה טובה, אנחנו באמת הקפדנו כך ששיעור המס על יחידים יהיה זהה לחלוטין כמו שיעור המס על חברה, יחד עם הרווחים המחולקים.

ג'קי מצא: כך שבכל שנה לא יהיה אינסנטיב להתאגד כחברה.

ג'קי מצא: המס המשוקלל בכל שנה יהיה מאוד דומה בין יחיד לבין רווחים מחולקים בידי חברה.

ג'קי מצא: לגבי השאלה לגבי קצב הפחתת מס החברות בשנת 2006 הוא יהיה שלושים ואחד אחוז במקום שלושים ושתיים, ב-2007 עשרים ותשעה אחוז במקום שלושים, 2008 עשרים ושבעה אחוז במקום שלושים, 2009 עשרים ושישה אחוז ו-2010 עשרים וחמישה אחוז.

ג'קי מצא: שיעור המס המירבי על יחידים יהיה, זה מופיע בעמ' 49 בחוברת, המס על יחידים, שיעור המס המירבי יהיה ארבעים ותשעה אחוז, ב-2007 ארבעים ושמונה אחוז, ב-2008 ארבעים ושבעה אחוז, ארבעים ושישה אחוז, ארבעים וארבעה אחוז.

ג'קי מצא: אנחנו עוברים לסעיף 121, סעיף 36 בחוק, הפחתת המס על היחידים, זה הסעיף של 2010.

ג'קי מצא: מה שנקריא עכשיו זה 2010, לאחר מכן נעבור להוראת השעה, שזה 2006 עד 2009.

ג'קי מצא: עמ' 976, סעיף 71, אלה שיעורי המס על יחידים מ-2006 עד 2009, כאשר כפי שאמרתי ההפחתה היא הדרגתית.

בנימין אלון: מה שיורד לעשרים ותשעה אחוזים, כמה זה היום?

ג'קי מצא: היום זה שלושים ושניים.

יעקב ליצמן: מה הבעיה באמת של אלה שמתנגדים לחוק?

יצחק כהן: אני אגיד לך מה הבעיה, הם אל מתנגדים לחוק.

יעקב ליצמן: הם טוענים שיש אחוז אחד שאם לוקחים את כל האחוז הזה של עלות החוק מהצמיחה,

בנימין אלון: בוא נגיד אם כל ההקלות שאתה נותן יהיו ארבעים ושבעה אחוז, כלומר מצד העשירים, אלה שאתה נותן להם, שיש להם הכנסות גבוהות, אומרים אתה בזה נותן להם הטבה כזאת וכזאת.

בנימין אלון: במקום זה תן את זה לתקציב ביצוע אחר.

יעקב ליצמן: אתה צריך להבין דבר אחד, יש כאן התנגדות לחוק.

יעקב ליצמן: מעבר להתנגדות הרגילה יש, אני לא אגיד לך, היסטרית אפילו קצת, בינינו.

ג'קי מצא: נשאלה שאלה האם קבלת הרפורמה, ביצוע הרפורמה, מגבילה את הממשלה בהוצאות, נניח לצורך העניין באופן תיאורטי, היום יש מגבלה של אחוז אחד, באה השרה לבני ושאלה האם לקבל את הרפורמה הזאת מחשק אותה.

ג'קי מצא: לפחות על פניו אפשר לקבוע שהיעד האוצר הוא לא אחוז אלא ארבעה אחוז.

ג'קי מצא: אבל אז אתה מגיע למגבלת גרעון.

ג'קי מצא: עכשיו לכן זה בעצם לא בהכרח קשור אחד לשני.

ג'קי מצא: רק נאמר בהערת אגב שהגענו לרפורמה הזאת אחרי ששמענו הרבה פעמים את בייגה בוועדת הכספים מפציר בנו לעשות אותה ולהעלות את שיעור המס על ההון, לכן התחלנו את כל המהלך הזה.

ג'קי מצא: המשך הקראה: שיעור המס ליחיד לשנת המס 2008, 121.א המס על אותו חלק של יחיד בשנת המס 2008 יהיה כלהלן: 1.

ג'קי מצא: על כל שקל חדש ממאה שלושים ושלושה אלף שש מאות שמונים השקלים חדשים הראשונים שלושים אחוז.

ג'קי מצא: על כל שקל חדש ממאה שלושים ושלושה אלף שש מאות שמונים ואחד אלף שקלים חדשים עד מאה תשעים ושתיים אלף שקלים חדשים שלושים ושלושה אחוז.

ג'קי מצא: על כל שקל חדש ממאה תשעים ושתיים אלף אפס אפס אחד שקלים חדשים עד ארבע מאות ושלושה עשר אלף ארבע מאות שקלים חדשים שלושים וחמישה אחוז.

ג'קי מצא: על כל שקל חדש נוסף ארבעים ושבעה אחוז.

ג'קי מצא: ב.1.א האמור בסעיף קטן א.1 הוא בכפוף לאמור בפסקה 2 לגבי הכנסה חייבת בשנת המס ולגבי הכנסה חייבת בשנת המס ליחיד שמלאו לו ששים שנה יחולו שיעורים אלה: א.

ג'קי מצא: על כל שקל חדש ממאה חמישים אלף אפס ארבעים השקלים החדשים הראשונים עשרה אחוז.

ג'קי מצא: ב.

ג'קי מצא: על כל שקל חדש מחמישים אלף אפס ארבעים ואחד שקלים חדשים עד שמונים ותשעה אלף אפס ארבעים שקלים חדשים תשעה עשר אחוז.

ג'קי מצא: ג.

ג'קי מצא: על כל שקל חדש ממאה שמונים ותשעה אלף אפס ארבעים ואחד שקלים חדשים עד מאה שלושים ושלושה אלף שש מאות שמונים שקלים חדשים עשרים ושמונה אחוז.

ג'קי מצא: השיעורים המופחתים הקבועים בפסקה 1 לא יחולו על הכנסה,

יעקב ליצמן: אני לא חושב שהוצאתי מכשול מתחת ידי.

יעקב ליצמן: למה שאני אחשוב שזה אחרת.

יעקב ליצמן: תראה, אם אנחנו לא עובדים, עסקים של חברי כנסת לא עובדים, אם אני בא לבקש בעוד חמישה ימים, אומרים לי אי אפשר.

יעקב ליצמן: אם אני מבקש לבוא בשעות אחר הצהריים אי אפשר.

יעקב ליצמן: אפשר להגיד לי מתי אפשר לבוא?

יעקב ליצמן: אני יודע בדיוק מה שאני רוצה גם.

יעקב ליצמן: יש לי עמדה ברורה כאן.

יעקב ליצמן: רבותיי, החוק הזה הולך לעבור, אני בעד החוק הזה, אני אעשה כל מאמץ שהחוק הזה יעבור ואני לא אסתכל על אף אחד ואני מודיע כאן לפרוטוקול שבשבוע הבא אחר הצהריים, שני שלישי לפחות.

יעקב ליצמן: לפחות.

יעקב ליצמן: אבל היות שאין לי כאן מישהו כאן שרושם לי פרוטוקול, אני מדבר לרמקול, לסרט, אז אני חייב לצעוק כאן, שיהיה ברור.

קריאה: אם הממשלה היתה צריכה שלושה חודשים כדי לעשות את החוק ושישה חודשים כדי לבצע את החוק אי אפשר לדרוש מהכנסת שתעשה את החוק בתוך- - -

יעקב ליצמן: אני מסכים אתך, אבל תסביר לי למה פינוי-פיצוי לקח שנה וחצי ועבר כאן בחודש,

קריאה: שלושה חודשים לקח לעבוד עליו.

יעקב ליצמן: אתה יודע מה, שלושה חודשים, צוות פי עשר, נניח.

יעקב ליצמן: אז מה אתה מספר לי סיפורים כאן, כל חוק מועבר ממשרד המשפטים ומשרד האוצר, אחר כך זה באה לוועדת כספים.

יעקב ליצמן: אתה שמת לב כמה חברי כנסת נשארו היום עד שתים עשרה וחצי, רבע לאחת?

מאיר קפוטא: רק אם אפשר להתייחס להערה שהושמעה, החוק הזה הוא חוק פשוט ביותר והמטרה שלו היא לפשט.

מאיר קפוטא: לא צריך לסבך דברים, אנחנו מדברים על דברים מאוד פשוטים.

יעקב ליצמן: אנחנו הולכים לעבוד.

יעקב ליצמן: מי שמצטרף לעבודה יבוא, מי שלא מצטרף לעבודה שילך לקחת דמי אבטלה.

יעקב ליצמן: מה הוא רוצה ממני, אני אסור לי לעבוד?

בנימין אלון: מאיר, תסביר לי, מה העקרון של הדירוג, כל שנה וכו'.

בנימין אלון: ואין לכם איזה שהוא לוח,

מאיר קפוטא: העקרון הוא מאוד פשוט.

מאיר קפוטא: אנחנו מגיעים בסופו של דבר, כמו שאמר איתן הבוקר, שיעור המס הסופי הוא שיעור מס תוצאתי, כתוצאה ממערכת המס ביחס בין מיסוי חברות למיסוי היחידים.

מאיר קפוטא: אנחנו נתנו העדפה כמו שאמר ג'קי לבעלי הכנסות נמוכות ולבעלי הכנסות הביניים.

מאיר קפוטא: זה עקרון שני.

מאיר קפוטא: ועקרון שלישי הוא דירוג על ציר הזמן כדי למנוע איזו שהיא בעיה תקציבית.

מאיר קפוטא: בסופו של דבר מגיעים לשיעורים שקבענו.

מאיר קפוטא: קבענו מכיוון שכמו שאמר איתן תוצאתי אין ברירה אלא להגיע לשיעור הזה.

מאיר קפוטא: 2006-2007 יחסית הפחתות נמוכות עם דגש על שכבות נמוכות, כי אנחנו יודעים שאלה שנים שיכולה להיות בעיה תקציבית ולכן לא רוצים להעמיס עליהם.

מאיר קפוטא: גם לאחר מכן מינון מאוד מאוד מתון על פני ארבע חמש שנים כך שלא תיווצר שום בעיה תקציבית בשום אחת מהשנים.

מאיר קפוטא: זה היה העקרון.

מאיר קפוטא: זה עבר את כל הבקרה, גם של אגף תקציבים, לא קל, לאחר מכן בנק ישראל, ביטוח לאומי, כל הגורמים נתנו לזה את ברכתם, כולם אישרו שזה לא יוצר בעיה תקציבית, כולל לגבי החוב.

סמדר אלחנני: יש לי הערה אחת עקרונית למה שאמרתם פה.

סמדר אלחנני: זה כן יש לזה השלכה תקציבית, ואני ניסיתי להגיד את זה בבוקר.

סמדר אלחנני: המגבלות שיש היום על התקציב הם הכי חמורות, זה אחוז אחד גידול בתקציב.

סמדר אלחנני: זה כבר באמת סוגר את הכל על הגרעון,

מאיר קפוטא: גם זה חוק, גם זה חוק שאפשר לשנות, נכון,

סמדר אלחנני: המגבלה הזאת של גידול באחוז אחד בהוצאה היא כבר פותרת גם את בעיית הגרעון.

סמדר אלחנני: הגרעון פה נפתר, זה שלא יכול להיות יותר נדמה לי משלושה אחוזי גרעון, זה כבר נפתר דרך, אבל עדיין יכול להיות מצב שבו מגבלת ההוצאה מתקיימת אחוז אחד, עדיין צריך לשמור גם מגבלת הגרעון.

סמדר אלחנני: ואז אתה צריך לראות מה ההכנסות שלך, מה ההוצאות שלך, ואם הגרעון יותר גדול משלושה אחוזים נגיד צריך או להקטין את התקציב או להגדיל הכנסות.

סמדר אלחנני: לכן זה היה הטיעון שלי, אתם קושרים פה את הידיים, זה חמש שנים קדימה, יכולת החיזוי והניבוי של מה שקורה פה היא לא בדיוק טובה לחמש שנים קדימה.

סמדר אלחנני: לכן היתה הערה שלי שפה קדימה לסגור עוד דרגת חופש אחת בתקציב, לגבי מדיניות תקציבית, נראה לי צעד קשיח הייתי מגדירה,

ג'קי מצא: זה דומה לוועדת רבינוביץ.

סמדר אלחנני: אתה לא רבינוביץ אז אני לא יכולה להגיד לך את הדברים שאמרתי לרבינוביץ.

ג'קי מצא: אני חושב שהתוצאות של ועדת רבינוביץ הוכיחו את עצמם.

סמדר אלחנני: מה שהייתי עוד מבקשת פה זה אומדן הפסד ההכנסות לכל שנה.

ג'קי מצא: יש לנו אותו.

סמדר אלחנני: זה צריך להיות פה, בנוסח הכחול, לא בחוברת.

ג'קי מצא: זה כתוב בנוסח הכחול.

ג'קי מצא: למה, בכל סעיף יש עלות תקציבית?

ג'קי מצא: כל סעיף חקיקתי, אז יש כאן דו"ח, יש החלטת ממשלה, תסתכלי בעמ' 984,

סמדר אלחנני: יש גם תוספת הכנסות, לא רק הפסד הכנסות.

סמדר אלחנני: יש גם תוספת הכנסות מהמיסוי הון ומכל זה, אז לכן אני ביקשתי לראות את זה.

ג'קי מצא: לראות ראית.

סמדר אלחנני: אני ראיתי.

סמדר אלחנני: אני חושבת שזה צריך להיות חלק מדברי ההסבר לחוק ולא בחוברת.

סמדר אלחנני: הערתי, אני אומרת את זה לחברי הכנסת.

סמדר אלחנני: הסכומים האלה, מדרגות המס, מדרגות ההכנסה, הם צמודים.

סמדר אלחנני: השאלה מתי תקראו את סעיף ההצמדה.

סמדר אלחנני: בסוף בסוף או עכשיו.

ג'קי מצא: הוא סעיף נפרד.

סמדר אלחנני: אני קראתי, זה סעיף 74 פסקה י'.

סמדר אלחנני: עמ' 983.

סמדר אלחנני: פשוט אני חושבת שזו נקודה חשובה שכל הסכומים האלה הם בעצם במחירי ינואר 2005.

יעל ייטב: המשך הקראה: ד.

יעל ייטב: לגבי שנת המס 2009 יקראו את סעיף 121 לפקודה כנוסחו בסעיף 36 לחוק זה כך: שיעור המס ליחיד בשנת המס 2009 – 121 א.

יעל ייטב: המס על הכנסתו החייבת של יחיד בשנת המס 2009 יהיה כלהלן: 1.

יעל ייטב: על כל שקל חדש ממאה שלושים ושלושה אלף שש מאות שמונים השקלים החדשים הראשונים שלושים אחוז.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: על כל שקל חדש ממאה שלושים ושלושה אלף שש מאות שמונים ואחד שקלים חדשים עד מאה תשעים ושתיים אלף שקלים חדשים שלושים ושניים אחוזים.

יעל ייטב: 3.

יעל ייטב: על כל שקל חדש ממאה תשעים ושתיים אלף ואחד שקלים חדשים עד ארבע מאות ושלושה עשר אלף וארבע מאות שקלים חדשים שלושים וארבעה אחוזים.

יעל ייטב: 4.

יעל ייטב: על כל שקל חדש נוסף ארבעים וששה אחוזים.

יעל ייטב: ב.

יעל ייטב: 1.

יעל ייטב: על אף האמור בסעיף קטן א.1.

יעל ייטב: ובכפוף לאמור בפסקה 2, לגבי הכנסה חייבת בשנת המס מיגיעה אישית ולגבי הכנסה חייבת בשנת המס של יחיד שמלאו לו ששים שנים יחולו שיעורים אלה: א.

יעל ייטב: על כל שקל חדש מחמישים אלף וארבעים השקלים החדשים הראשונים עשרה אחוזים.

יעל ייטב: ב.

יעל ייטב: על כל שקל חדש מחמישים אלף וארבעים ואחד שקלים חדשים עד שמונים ותשעה אלף וארבעים שקלים חדשים שמונה עשר אחוזים.

יעל ייטב: ג.

יעל ייטב: על כל שקל חדש משמונים ותשעה אלף וארבעים ואחד שקלים חדשים עד מאה שלושים ושלושה אלף שש מאות שמונים שקלים חדשים עשרים ושבעה אחוזים.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: השיעורים המופחתים הקבועים בפסקה 1 לא יחולו על הכנסה שחייבים לגביה בניהול פנקסי חשבונות ולא נוהלו לגביה פנקסים קבילים.

ג'קי מצא: זה העתקה מהחקיקה הקיימת כיום, שלגבי מי שלא ניהל פנקסים בשיטה כפולה הוא מתחיל במדרגות מס גבוהות יותר.

ג'קי מצא: תלוי בסוג הפעילות שלו והענף הכלכלי שלו.

ג'קי מצא: מי שלא חייב, אין בעיה.

ג'קי מצא: מי שחייב, מדובר על הכנסות שחייבים לדווח ולא נוהלו.

ג'קי מצא: מי שלא חייב אין בעיה.

ג'קי מצא: אגב אין שום שינוי לחקיקה הקיימת.

ג'קי מצא: זה העתקה של חקיקה קיימת.

יעל ייטב: ה.

יעל ייטב: שר האוצר באישור הממשלה וועדת הכספים של הכנסת רשאי לקבוע לגבי כל אחד משנות המס 2006 עד 2009 כי שיעורי המס הקבועים בסעיף 121 להכנסתו החייבת של יחיד לאחת השנים שלאחריה, כולם או חלקם, יחולו באותה שנת מס בתנאים ובתאומים שקבע.

ג'קי מצא: נכון, באישור הממשלה וועדת כספים.

ג'קי מצא: אלה שיעורי המס, אנחנו עוברים לסעיף 42 לתיקון, אלה שיעורי המס של מס חברות ב-2010, ולאחר מכן הוראות השעה.

ג'קי מצא: עמ' 960,

יעקב ליצמן: אני רוצה לבדוק את הנושא של יחידים, מה יש לנו כאן, מישהו רוצה להעיר משהו כאן?

יעקב ליצמן: או.קיי., אני מודיע לכם גם שיש משלחות שביקשו להעיר על הנושא של מס החברות אז אני אאפשר להם ביום חמישי להעיר, להביא את הערותיהם גם לתוכן וגם לנוסח של החוק.

יעל ייטב: תיקון סעיף 126, 42 – בסעיף 126 לפקודה: 1.

יעל ייטב: בסעיף קטן א במקום שלושים אחוזים יבוא עשרים וחמישה אחוזים.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: בסעיף קטן ג' בהגדרה אמצעי שליטה במקום 75 ב יבוא 88. 3.

יעל ייטב: בסעיף קטן ד במקום שלושים וששה אחוזים יבוא השיעור הקבוע בסעיף קטן א.

יעל ייטב: הוראת השעה היא בסעיף 72, עמ' 979.

יעל ייטב: זה הוראות שעה לשנות המס 2006 עד 2009 לעניין סעיף 126.

יעל ייטב: א.

יעל ייטב: לגבי שנות המס 2006 עד 2009 יקראו את סעיף 126 א לפקודה כאילו במקום עשרים וחמישה אחוזים נקבעו השיעורים שלהלן: 1.

יעל ייטב: בשנת המס 2006 שלושים ואחד אחוזים.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: שנת המס 2007 עשרים ותשעה אחוזים.

יעל ייטב: 3.

יעל ייטב: לשנת המס 2008 עשרים ושבעה אחוזים.

יעל ייטב: 4.

יעל ייטב: לשנת המס 2009 עשרים וששה אחוזים.

יעל ייטב: ב.

יעל ייטב: שר האוצר, באישור הממשלה וועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כי בשנת מס המפורטת בסעיף קטן א' יחול שיעור המס שנקבע בסעיף 126 א לאחת השנים שלאחריה בתנאים ובתיאומים שקבע.

ג'קי מצא: פה הנושא של הפחתות המס על חברות, בסעיף 46 לפקודה, זה הסעיף שקובע את שיעור הזיכוי ממס על תרומות, אנחנו מבקשים לבצע התאמה של שיעור הזיכוי על תרומות בידי חברות, זה תיקון סעיף,

יעל ייטב: זה בסעיף 9, עמ' 917, תיקון סעיף 46.

יעל ייטב: בסעיף 46 א לפקודה, במקום שלושים וחמישה אחוזים מסכום התרומה יזוכה מהמס שהוא חייב בו באותה שנה יבוא: יזוכה מהמס שהוא חייב בו באותה שנה בשיעור של שלושים וחמישה אחוזים מסכום התרומה אם הוא יחיד ובשיעור הקבוע בסעיף 126 א לתרומה אם הוא חבר בני אדם.

ג'קי מצא: עד לכאן הפחתות המסים.

ג'קי מצא: עכשיו נעבור להוראת שעה לגבי נקודות הזיכוי.

סמדר אלחנני: לעניין המס לתרומות, מה שעשיתם פה זה אומר חברה היום בסוף הדרך היא תהיה עשרים וחמישה אחוז,

ג'קי מצא: והיא תקבל זיכוי רק בשיעור של עשרים וחמישה אחוז.

סמדר אלחנני: עכשיו אני שואלת, כי החברות בעיקר, זה למעלה משני מליון ש"ח תרומה שהם יכולים לקבל עליה זיכוי פלוס שאפשר לצבור,

ג'קי מצא: כמו שהיה, לא נגענו בכלום, כמו שהיה בחקיקה.

ג'קי מצא: מקטינים את הזיכוי כי זיכוי הוא בגובה המס.

ג'קי מצא: אם מס החברות יורד לא יתכן,

סמדר אלחנני: אצל יחיד זה שלושים וחמישה אחוז, השארתם,

ג'קי מצא: אצל יחיד השארנו, לא נגענו.

סמדר אלחנני: אבל לחברות הורדתם,

ג'קי מצא: כי יורדים משלושים וששה אחוז לעשרים וחמישה אחוז.

יעל ייטב: אני מקריאה את סעיף 67 בעמ' 974, תיקון חוק לתיקון פקודת מס הכנסה, תיקון מס' 140 והוראת שעה.

יעל ייטב: בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה מס' 140 והוראת שעה, התשס"ד-2004, בסעיף 4: 1.

יעל ייטב: בכותרת השוליים וברישא, במקום 2004 עד 2006 יבוא 2004 ו-2005.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: פסקה 3 תימחק.

יעל ייטב: סעיף 74 י, עמ' 983, סמדר זה בשבילך: לעניין סעיף 120 ב לפקודה יראו את הסכומים הנקובים בסעיף 95 ב לפקודה כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, בסעיף 121 לפקודה כנוסחו בסעיף 36 ו-71 לחוק זה, ובסעיף 125 ד רבא לפקודה כנוסחו בסעיף 40 לחוק זה כאילו תואמו לאחרונה ביום כ' בטבת התשס"א, ראשון בינואר 2005.

סמדר אלחנני: זה אומר שכל הסכומים שכתובים פה הם בעצם במחירי ינואר 2005, וב-2010 אם תהיה אינפלציה אז זה יגדל בחמישה אחוז, בהתאם למדד.

ג'קי מצא: מתן נקודות זיכוי ליחיד תושב ישראל שחזר לעבודה לאחר תקופה מסויימת שהיה מובטל, הכוונה היא כדי לעודד אנשים שעבדו בעבר וחדלו לעבוד במשך שנה, כדי לנסות להחזיר אותם למעגל העבודה מוצע לקבוע בהוראת שעה מתן ששית נקודת זיכוי אם התמידו בעבודה ששה חודשים לפחות למשך ששה חודשים החל מהחודש השביעי לעבודתם.

יעל ייטב: הוראת שנה לשנים 2005 עד 2006 לעניין נקודות זיכוי.

יעל ייטב: עמ' 975.

יעל ייטב: בשנות המס 2005 עד 2006 יקראו כאילו אחרי סעיף 40 ב רבא לפקודה בא: נקודת זיכוי לאדם שחזר לעבודה 40 ג רבא.

יעל ייטב: בחישוב המס של יחיד תושב ישראל תובא בחשבון ששית נקודת זיכוי לחודש עבודה למשך ששה חודשי עבודה רצופים אם יתקיימו כל אלה: 1.

יעל ייטב: לפני החודש שבשלו תבע זיכוי כאמור בסעיף זה היתה לו הכנסה מעבודה במשך ששה חודשים רצופים לפחות.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: עבודתו שבשלה היתה לו הכנסה מעבודה כאמור בפסקה 1 החלה בין יום כ"ד בסיון התשס"ה – ראשון ביולי 2005 לבין יום ד' בתמוז התשס"ה – שלושים ביוני 2006.

יעל ייטב: 3.

יעל ייטב: לפני שהחל לעבוד כאמור בפסקה 2 לא היתה לו הכנסה במשך שנים עשר חודשים רצופים לפחות.

יעל ייטב: 4.

יעל ייטב: במהלך תקופה של שלושים וששה חודשים שקדמו לתקופה האמורה בפסקה 3 היתה לו הכנסה מעבודה במשך 12 חודשים רצופים לפחות.

יעל ייטב: לעניין סעיף זה הכנסה מעבודה, הכנסה לפי סעיף 2.1 או 2, עבודה לרבות עיסוק בעסק או במשלח יד.

סמדר אלחנני: אני מציעה, תראו, כל מה שזה נותן ששית נקודה למשך ששה חודשים, כמה זה יוצא, אלפיים מאה שמונים שקל.

סמדר אלחנני: בשביל לקבל את האלפיים מאה האלה צריך יהיה,

ג'קי מצא: להרוויח, להשתכר.

סמדר אלחנני: ששית נקודה, כשאתה מחשב את זה פה, ששית נקודת זיכוי לחודש עבודה, כמה זה נקודת זיכוי לחודש עבודה, מאה שבעים ושמונה, ששית נקודה, שלושים.

סמדר אלחנני: בשישה חודשים יצא לי רק מאה שבעים ושמונה שקלים.

סמדר אלחנני: הניסוח הזה אומר לי שזה מאה שבעים ושמונה שקלים.

סמדר אלחנני: כל הזיכוי שהוא יוכל לקבל.

סמדר אלחנני: בסך הכל.

סמדר אלחנני: אתם נותנים פה זיכוי,

ג'קי מצא: אנחנו נותנים ששית נקודת זיכוי לחודש, כך שבמשך ששה חודשים הוא יקבל נקודת זיכוי שלמה.

סמדר אלחנני: אני קראתי את זה פעמיים בשביל להבין,

ג'קי מצא: אז אני מסביר,

סמדר אלחנני: נקודת זיכוי לחודש היא מאה שבעים ושמונה שקלים.

סמדר אלחנני: כשאתה נותן ששית ממנה לחודש זה בערך שלושים שקלים.

סמדר אלחנני: לששה חודשים יחד קיבלנו מאה שבעים ושמונה שקלים.

סמדר אלחנני: יכול להיות שזאת בעיית ניסוח והתכוונתם לתת,

ג'קי מצא: אז את שוגה ואני מסביר.

ג'קי מצא: כתוב כך: תינתן ששית נקודת זיכוי לחודש למשך ששה חודשים.

ג'קי מצא: כך שזה אומר שבשנה ששית כפול שש זה נקודת זיכוי אחת.

ג'קי מצא: נקודת זיכוי אחת זה אלפיים מאתיים שקלים.

ג'קי מצא: אז אני מסביר שאת לא קוראת נכון.

סמדר אלחנני: אז תחשבו על הניסוח.

סמדר אלחנני: הניסוח כמו שאני מתרגמת אותו למספרים יצא מאה שבעים ושמונה.

סמדר אלחנני: אני מציע לכם לבדוק את זה.

סמדר אלחנני: אם זאת הכוונה שלכם, אתם רוצים לתת ששית נקודת זיכוי,

ג'קי מצא: לעניין הסוגיה הזאת אנחנו נבדוק ונחזור אליך עם תשובה.

סמדר אלחנני: בסופו של דבר אם הכוונה שלכם היא לתת ששית מאלפיים, אנחנו מדברים על שלוש מאות שקל.

ג'קי מצא: אמרתי, נבדוק ונודיע לך.

סמדר אלחנני: אבל בואו נחשוב, לא חשוב איזה סכום, אתם תבדקו את הסכום, שייצא הסכום שאתם התכוונתם אליו.

סמדר אלחנני: אבל עדיין, מה זה אומר, אני אומרת ככה, יש לו ארבעה תנאים שהוא צריך למלא, זה בדרך כלל, לאנשים שחזרו לעבודה אחרי שהיו מובטלים הרבה, זה אנשים עם שכר נמוך שעובדים אצל מעבידים נמוכים עם שכר נמוך, עם רואי חשבון נמוכים.

סמדר אלחנני: זה מה שקורה.

סמדר אלחנני: אנשים לא יודעים למצות את הזכויות שלהם, הם לא יודעים להבין את ארבעת התנאים המצטברים האלה.

סמדר אלחנני: תראו מה התנאים, החותנת מתה בדיוק בחודש שהוא היה צריך להשלים שלושים וששה חודשים.

סמדר אלחנני: כמות התנאים המצטברים היא בלתי אפשרית.

סמדר אלחנני: עכשיו אנשים שחזרו לעבודה חזרו לעבודה, אני לא רואה סיבה לתת להם.

סמדר אלחנני: נתנו להם דמי אבטלה, המדינה נותנת דמי אבטלה, שאני חושבת שצריך לתת אותם וצריך לתת אותם בכבוד, אבל תעזבו את ארבעת התנאים המצטברים האלה, הוא במילא לא מובטל האיש הזה.

סמדר אלחנני: כי אם הוא יודע לקרוא את ארבעת התנאים האלה הוא כבר רואה חשבון לא נמוך.

סמדר אלחנני: המעביד צריך עכשיו לקרוא את ארבעת התנאים, לקבל את הוראות הביצוע.

סמדר אלחנני: נקודות זיכוי בגין נטולי יכולת, זה יותר כסף, זה שתי נקודות זיכוי.

ג'קי מצא: מכאן אנחנו עוברים להפחתת שיעור המס על חברות, סעיף 126 לפקודה, אנחנו בעצם עברנו על הנושא הראשון, הפחתת מס על יחידים ועל חברות, נקודת זיכוי למובטל.

ג'קי מצא: זה היה הנושא הראשון בתכנית המסים הרב שנתית, הפחתות מסים, יחידים, חברות ומתן נקודת זיכוי למובטל.

ג'קי מצא: החלק השני בתכנית המסים האחדת שיעורי המס בשוק ההון.

ג'קי מצא: כמה משפטים שמציגים את התכנית.

ג'קי מצא: יש לנו קושי מאוד גדול בתפעול שוק ההון במדינת ישראל.

ג'קי מצא: יש שיעורי מס שונים ומגוונים ורבים על סוגי הכנסות שונים בשוק ההון.

ג'קי מצא: יש אבחנה בין שיעור מס על בורסה לשיעור מס לא על בורסה.

ג'קי מצא: יש הבחנה בשיעורי המס בין ריבית ודיבידנד, כאשר ברור שריבית ודיבידנד הם מוצרים תחליפיים לרווח הון.

ג'קי מצא: ריבית על רווח הון על אג"ח, דיבידנד על רווח הון ממניות.

ג'קי מצא: יש דיפרנציאליות בין שיעורי המס בין ריבית בנקאית לריבית חוץ בנקאית.

ג'קי מצא: אנחנו רוצים להגיע לתוצאה שיחידים ישלמו מס אחיד, אחד, על כל סוגי ההכנסות, ריבית, דיבידנד, רווח הון.

ג'קי מצא: בורסה, לא בורסה.

ג'קי מצא: ישראל, חו"ל.

ג'קי מצא: ריבית בנקאית, ריבית לא בנקאית.

ג'קי מצא: זה ברמת היחידים.

ג'קי מצא: ברמת החברות גם כן יש דיפרנציאליות בין מניות שהחברה מחזיקה, אם הם מניות שכירות או מניות לא שכירות.

ג'קי מצא: מניות שכירות משלמים שלושים ואחד אחוז או שלושים וארבעה אחוז מס חברות.

ג'קי מצא: מניות פרטיות משלמים עשרים וחמישה אחוז.

ג'קי מצא: אנחנו רוצים להגיע לתוצאה ששיעור המס לאורך תכנית המסים בסופו של דבר יהיה שיעור מס אחיד שחברה תשלם על הכל מס חברות.

ג'קי מצא: אחיד בכל.

ג'קי מצא: ליצור נייטרליות בשיקולי השקעה.

ג'קי מצא: לגבי יחידים אנחנו מגיעים לתוצאה הזאת כבר ב-2006, לגבי חברות אנחנו עושים את זה בהדרגה, כך שבסוף התהליך יש נייטרליות מוחלטת, בסיס מס אחיד על כל סוגי ההכנסות, בידי חברה ובידי יחידים.

ג'קי מצא: דבר נוסף שאנחנו עושים במסגרת הזאת זה המשך המגמה, מצד אחד הפחתת המס על עבודה ומצד שני העלאת המס על הון.

ג'קי מצא: זאת אומרת צריך לזכור שבשם האחידות אנחנו בעצם על חלק מסוגי ההכנסות מעלים את המס מחמש עשרה לעשרים אחוז, מצד שני בחלק מהמדדים מורידים את המס מעשרים וחמישה אחוז לעשרים אחוז.

ג'קי מצא: המקום שבו אנחנו מעלים את המס זה על בורסה, מעלים את המס מחמישה עשר אחוז לעשרים אחוז, החלק שאנחנו מורידים את שיעור המס זה אותם מקרים של מניות פרטיות, יורד שיעור המס מעשרים וחמישה אחוז לעשרים אחוז.

ג'קי מצא: התוצאה היא שיעור מס אחיד.

ג'קי מצא: המקום היחיד שיהיה שוני זה לגבי בעלי שליטה.

ג'קי מצא: בעלי שליטה מוגדר בחוק כמי שמחזיק שיעור מס של עשרה אחוז או יותר מאמצעי השליטה.

ג'קי מצא: במקרה כזה שיעור המס שלו במקום עשרים אחוז יהיה עשרים וחמישה אחוז.

ג'קי מצא: כך שלגבי דיבידנד במקום להוריד את שיעור המס מעשרים וחמישה אחוז לעשרים אחוז הוא יישאר בשיעור מס של עשרים וחמישה אחוז, רווח הון יהיה עשרים וחמישה אחוז וכך הלאה.

ג'קי מצא: הרציונל להותיר את בעלי השליטה בשיעור מס של עשרים וחמישה אחוז נובע משתי סיבות.

ג'קי מצא: האחת כדי לא להגיע לתוצאה שהיא אינסנטיב מאוד גדול להתאגד כחברות.

ג'קי מצא: העובדה שאנחנו מותירים בידי בעלי עניין מהותיים את שיעור המס על עשרים וחמישה אחוז משאירה את שיעור המס המשוכלל בידיהם על שיעור מס של ארבעים וארבעה אחוז בקירוב, כך שזה מבטל את המוטיבציה להתאגד כחברה.

ג'קי מצא: זו סיבה ראשונה שאנחנו מותירים את שיעור המס על עשרים וחמישה אחוז לבעלי שליטה.

ג'קי מצא: והסיבה השניה זה כדי ליצור אחידות מס בין דיבידנד, רווח הון, ריבית, בידי בעלי שליטה.

ג'קי מצא: כך שבעלי שליטה שיעור המס עליהם, שיהפוך לעשרים וחמישה אחוז, יחול לא רק על דיבידנד אלא גם על רווח הון וגם על ריבית.

ג'קי מצא: אז אם נסכם, יחידים ישלמו על הכל עשרים אחוז, ריבית, דיבידנד, רווח הון, בורסה, לא בורסה, ריבית בנקאית, ריבית חוץ בנקאית, בארץ, בחו"ל, למעט בעלי שליטה.

ג'קי מצא: חברות ישלמו מס חברות על הכל, בסוף התהליך עשרים וחמישה אחוז, על מניות פרטיות, נסחרות, וכך הלאה.

סמדר אלחנני: ועל ריבית נומינלית, ריבית לא צמודה,

ג'קי מצא: לגבי נומינלי ריאלי, אנחנו ניסינו להיכנס לעומק בסוגיה הזאת שבין נומינלי וריאלי, ככה ניסתה גם ועדת רבינוביץ, בסופו של יום כשהיא החליטה על שני שיעורי מס חשבנו שנכון להגיע בסוף התהליך לחישוב ריאלי על הכל, זאת גם עמדת בנק ישראל, גם בנק ישראל הבין שאי אפשר לבצע את התהליך הזה רק תוך מיקוד הטיפול בשוק ההון, כי הדברים הם הרבה יותר רוחביים.

ג'קי מצא: כמו למשל כאנחנו מחזירים מס אנחנו מחזירים מס צמוד פלוס ריבית.

ג'קי מצא: כשמחשבים מס שבח מחשבים אותו ריאלית, כך שלא מתעלמים מהאינפלציה אחרי תקופה של החזקת נכס של עשר שנים או שמונה שנים.

ג'קי מצא: ואנחנו גם בוועדה, גם בתוך הוועדה התייחסנו לזה.

ג'קי מצא: זאת המטלה הבאה שאנחנו ניקח על עצמנו, לבחון לעומק את סוגיית הנומינלי וריאלי ולבוא עם מסקנה סופית.

ג'קי מצא: זה לא נכון לבצע את זה תוך כדי תנועה בשלב הנוכחי אבל בהחלט אנחנו רואים בזה מרכיב חשוב שנצטרך ללמוד להשתמש בו ולראות איך אנחנו נותנים מענה כולל.

ג'קי מצא: זה קשור גם לחוק התאומים ושינוי אינפלציה, חוק מורכב שרלוונטי ללא מעט חברות.

ג'קי מצא: עושים לו אפליה בגלל שיעורי המס הנמוכים, ככל ששיעורי המס נמוכים אז ממילא אין נפקות, אבל בשיעורי אינפלציה גבוהים מעבר לריאלי בשוק ההון למשל, תוך הותרת חוק התאומים ושינוי אינפלציה יוצר עיוותים, ואת זה נצטרך ללמוד לעומק ולבצע תיקון.

סמדר אלחנני: עדיין נשאר המס על פקדונות לא צמודים,

ג'קי מצא: העשרה אחוז הופך לחמישה עשר והחמישה עשר אחוז הופכים לעשרים.

מיכאל גורלובסקי: אני אומר לך קונקרטי, משפחה שמרוויחה שבעת אלפים שקל אתה לא תצליח להוכיח לי, ואני מרגיש שאני בעד החוק, כי כללית הוא חוק טוב, אבל במקרה של משפחה ממוצעת כזאת אני לא רואה שמשפחה כזאת מרוויחה משהו.

ג'קי מצא: בוא נאמר ככה, קודם כל החוק טוב לכל מי שעובד ומשלם מסים.

ג'קי מצא: יותר מזה, הוא גם טוב למי שעובד ואפילו לא מגיע לסף מס ההכנסה, כי אנחנו מפחיתים גם את ביטוח הלאומי.

ג'קי מצא: אז במשכורת של שבעת אלפים ש"ח אפשר לפתוח את החקיקה ולראות את גודל הפחתת מס הכנסה.

ג'קי מצא: בשבעת אלפים ש"ח משכורת,

מיכאל גורלובסקי: לא, זה שתי משכורות של שלושת אלפים ש"ח.

ג'קי מצא: יחד הם מרוויחים שבעת אלפים ש"ח, אז כל אחד מהם מרוויח ארבעת אלפים ש"ח, הוא לא מגיע לסף מס ההכנסה.

ג'קי מצא: אנחנו מפחיתים בגלל זה את ביטוח הלאומי לטובתו.

ג'קי מצא: השיעור יורד מארבע וחצי לשלושה וחצי, הורדה של אחוז אחד.

ג'קי מצא: צריך לזכור שתכנית מסים רב שנתית, מטבע הדברים, מפחיתה מסים למי שמשלם מסים.

ג'קי מצא: כך שזה נכון שמי שלא מרוויח בכלל למשל תכנית המסים כלל לא נוגעת בו.

מיכאל גורלובסקי: אני מבקש ממך לקחת דף, עזוב את ההכרזות הכלליות, אני גם בעד הכרזות כלליות, אני פעם עמדתי עם שלט נתניהו טוב ליהודים.

מיכאל גורלובסקי: אז אין לי בעיה עם הכרזות כלליות.

מיכאל גורלובסקי: אני גם היום חושב ככה.

מיכאל גורלובסקי: קח בדף, קח משפחה ממוצעת במשק, מחצית מהעם חי ככה, שבע שמונה אלף שקל למשפחה.

מיכאל גורלובסקי: תעשה לי חשבון כמה יוצא להם אם החוק הזה נכנס לתוקף, כמה הם מפסידים, כמה הם מרוויחים.

ג'קי מצא: מפסידים שום דבר,

מיכאל גורלובסקי: לא מורידים להם שום דבר?

ג'קי מצא: לא, נפגעים בוודאי שהם לא.

ג'קי מצא: הם מרוויחים ארבעים ש"ח לחודש.

מיכאל גורלובסקי: מה עם נקודות זיכוי?

ג'קי מצא: אם הם לא משלמים מס נקודות זיכוי גם אם ניתן להם שתים עשרה נקודות זיכוי זה לא יעזור להם.

איוב קרא: אני מציע, אני חושב שאפשר להפחית את ביטוח לאומי וכך לאזן את המצב, אני חושב שזה יכול להיות נכון וצודק, במקום אחוז אחד לשכבות עד נגיד שבעת אלפים שקל ללכת על שני אחוז.

ג'קי מצא: אגב עוד דבר אחד, משפחה שמרוויחה שמונת אלפים ש"ח כנראה שמרבית ההכנסה שלה הלכה לצריכה.

ג'קי מצא: הפחתת המע"מ רלוונטית אליה.

ג'קי מצא: אחד על שמונת אלפים ש"ח ירוויח יותר,

איוב קרא: אני הצעתי שעד השכר הממוצע במשק, כשהחוק מדבר על אחוז אחד, לדבר על שני אחוזים.

איוב קרא: ביטוח לאומי.

איוב קרא: במקום שלוש וחצי שתיים וחצי.

מאיר קפוטא: אני רוצה רגע להבהיר את הדברים, קודם כל נעשה סדר בדברים.

מאיר קפוטא: מה שאתה אומר משפחה ממוצעת שבעת אלפים שקל, זה לא משפחה ממוצעת.

מאיר קפוטא: השכר הממוצע במשק הוא שבעת אלפים שמונת אלפים שקל.

מאיר קפוטא: ולכן כאשר אתה מדבר על משפחה שמרוויחה שבעת אלפים שקל זה למעשה אומר שכל אחד מבני המשפחה מרוויח שלושת אלפים חמש מאות שקל, שזה שכר המינימום, זה בוודאי לא משפחה ממוצעת.

מאיר קפוטא: לא ניתן בשיטה הסטנדרטית לתת למשפחה כזאת החזרי מסים, אלא אם אתה הולך למס הכנסה שלילי, ואיתן רוב דיבר על זה הבוקר.

מאיר קפוטא: ברגע שמישהו לא משלם מס הכנסה אתה לא יכול להוריד לו מס הכנסה, אלא אם אתה הולך בשיטה של מס הכנסה שלילי, שמה משמעותה, למרות שאתה לא משלם מס הכנסה אני נותן לך קיצבה.

מאיר קפוטא: קוראים לזה בשם יפה, מס הכנסה שלילי, זה למעשה קיצבה לכל דבר.

מאיר קפוטא: הולכים לקראת זה, ויש כאן המלצות ללכת לקראת זה, כמו שאיתן אמר יש ועדה בראשותו שבוחנת את הנושא ובעוד כמה שבועות זה יצא בהמלצות, הנושא הזה יהיה.

מאיר קפוטא: מס הכנסה שלילי כמו שהוצהר פה היום, נושא שמשרד האוצר תומך בו, משרד האוצר בודק אותו בצורה רצינית, והנושא הזה בתקופה הקרובה גם ימומש.

מאיר קפוטא: הנקודה השניה, למרות שעד היום אף רפורמה במדינת ישראל לא הצליחה לטפל בבעלי הכנסות שלא מגיעים לסף המס.

מאיר קפוטא: פה לראשונה, בהצעה שמובאת לפניכם, יש טיפול באותה קבוצה באמצעות הפחתת הביטוח הלאומי ומס הבריאות.

מאיר קפוטא: אז קודם כל המהלך הזה נעשה, אני רוצה להבהיר את העניין, המהלך הזה מיטיב עם בעלי הכנסות נמוכות שלא מגיעים לסף המס.

מאיר קפוטא: אחרים לא נהנים מהחלק הזה.

מאיר קפוטא: יש פה מהלך חברתי ממדרגה ראשונה ראוי לציון.

מאיר קפוטא: מדוע המהלך הזה נעשה במידה שהוא נעשה ולא בצורה עזה יותר, למה לא ביטלו לחלוטין את הביטוח הלאומי, מכיוון שגם לדבר כזה יש השלכות.

מאיר קפוטא: המוסד לביטוח לאומי לא רוצה להישאר במערכת שבה אין לו בכלל גבייה ולהיות תלוי בקבלת תקציבים כאלה ואחרים, ולכן היה פה דיון שנעשה בהסכמה עם המוסד לביטוח לאומי והגיעו בסופו של דבר לנקודת איזון מדוייקת שגם מאפשרת לתת לבעלי ההכנסות הנמוכות את מה שרצינו לתת להם, אולי פחות ממה שמישהו אחר היה רוצה, אבל בנסיבות האלה זה בהחלט דבר מאוד יפה, וגם הביטוח הלאומי לא נפגע בתקציבו, ושקל אחד לא נגרע ממנו.

מאיר קפוטא: אני חושב שבסך הכל יש פה איזון מאוד טוב בין כל השיקולים.

יעל ייטב: תיקוף סעיף 1.

יעל ייטב: 1.

יעל ייטב: בפקודת מס הכנסה להלן הפקודה בסעיף 1.

יעל ייטב: 1.

יעל ייטב: אחרי ההגדרה אחוזת בית יבוא: בורסה – בורסה לניירות ערך שניתן לה רישיון לפי סעיף 45 לחוק ניירות ערך, או בורסה לניירות ערך מחוץ לישראל שקיבלה אישור מידי מי שרשאי לתתו על פי דין במדינה שבה היא מתנהלת, וכן שוק מוסדר, בישראל או מחוץ לישראל, אלא אם כן נאמר במפורש אחרת.

יעל ייטב: וההגדרה בורסה שאחרי ההגדרה סכום מתואם תימחק.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: אחרי ההגדרה הכנסת עבודה יבוא: זכות באיגוד מקרקעין – כמשמעותה בחוק מיסוי מקרקעין.

יעל ייטב: זכות במקרקעין כהגדרתה בחוק מיסוי מקרקעין.

יעל ייטב: 3.

יעל ייטב: אחרי ההגדרה משלח יד יבוא: נייר ערך – כהגדרתו בסעיף 88. 4.

יעל ייטב: אחרי ההגדרה מס הכנסה או מס יבוא: מסי חוץ – כהגדרתם בסעיף 199.

יעל ייטב: מדינה גומלת כמשמעותה בסעיף 166.

יעל ייטב: 5.

יעל ייטב: אחרי ההגדרה פקדון יבוא: קופת גמל, קופת גמל לתגמולים, קופת גמל לפיצויים, קופת גמל לקצבה, קרן השתלמות וקופת ביטוח – כהגדרתם לפי סעיף 47.

סמדר אלחנני: בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים, קופות גמל, יש סדרה שלמה של הגדרות של קופות גמל שהוועדה בעצם עוד לא נכנסה להם.

סמדר אלחנני: ההגדרות האלה, יש שם עמודים שלמים של הגדרות לקופות גמל ממנים שונים.

סמדר אלחנני: אתם מתאימים את זה לסעיף 46?

ג'קי מצא: אנחנו יוצרים תשתית לבכר.

ג'קי מצא: אין בעיה, ברגע שוועדת בכר תעבור, מה שיעבור קודם אליו נצמיד.

ג'קי מצא: אין את הנוסח,

יעל ייטב: עדיין זה לא עבר בחוק.

ג'קי מצא: סמדר את צודקת, אנחנו מודעים לזה, ברגע שוועדת בכר תעבור נפנה את זה לשם.

יעל ייטב: אחרי ההגדרה רשות מקומית יבוא: שוק מוסדר – מערכת שבאמצעותה מתנהל מסחר בניירות ערך על פי כללים שנקבעו על ידי מי שרשאי לקובעם על פי דין במדינה שבה הוא מתנהל.

יעל ייטב: תיקון סעיף 3. 2.

יעל ייטב: בסעיף 3 לפקודה.

יעל ייטב: 1.

יעל ייטב: בסעיף קטן ג.1 במקום בשיעור של עשרים וחמישה אחוזים יבוא בשיעור של עשרים אחוזים.

יעל ייטב: ואולם אם היה היחיד בעל מניות מהותי כהגדרתו בסעיף 88 בשיעור של עשרים וחמישה אחוזים.

יעל ייטב: ובמקום נמוך מעשרים וחמישה אחוזים יבוא: נמוך מהשיעור האמור.

סמדר אלחנני: מי נהנה עדיין?

ג'קי מצא: כולם, למעט בעלי שליטה.

ג'קי מצא: זה לא דיבידנד, זה סוג של פידיון מניות.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: במקום סעיף קטן ה.4 יבוא: ה.4 רווחים שקיבל יחיד מקופת גמל לתגמולים שהיה זכאי לקבלם לפי הוראות הכללים שנקבעו לפי סעיף 47, וכן ריבית ורווחים אחרים שקיבל מקרן השתלמות במועדים הקבועים בסעיף 9.16.א או16.

יעל ייטב: ב לפי העניין, יראו אותם כהכנסה מריבית.

יעל ייטב: ואולם רווחים שקיבל כאמור בסכום הפרשי הצמדה על תשלומים ששולמו לקופת הגמל או לקרן ההשתלמות יראו אותם כהכנסה מהפרשי הצמדה.

יעל ייטב: 3.

יעל ייטב: בסעיף קטן ה.5 בסופו יבוא: ואולם רווחים שקיבל כאמור בסכום הפרשי הצמדה שחושבו על תשלומים ששולמו לתכנית החסכון יראו אותם כהכנסה מהפרשי הצמדה.

יעל ייטב: 4.

יעל ייטב: אחרי סעיף קטן ה.5 יבוא: ה.6 הכנסה מהפרשי הצמדה חלקיים יראו אותה כהכנסה מריבית.

יעל ייטב: בסעיף קטן זה הפרשי הצמדה חלקיים כהגדרתם בסעיף 9.13.א, ואולם לעניין זה יראו כמדד את מדד המחירים לצרכן, שער המטבע, לרבות הפרשי שער או כל מדד אחר.

סמדר אלחנני: למה הפרשי הצמדה חלקית יראו אותם כריבית, על ריבית יש מס, על הפרשי הצמדה אין מס,

ג'קי מצא: הפרשי הצמדה חלקיים זה מצב שבו בעצם הפקדון הוא נומינלי.

ג'קי מצא: ואז אם הפיקדון הוא נומינלי אנחנו חייבים את המרכיב הכולל בשיעור מס אחד.

ג'קי מצא: בשיעור נמוך יותר.

ג'קי מצא: קודם כל זה המצב הקיים החוקי היום.

ג'קי מצא: זאת היתה הצעה של החקיקה הקודמת וכך אנחנו ממשיכים אתה.

ג'קי מצא: אמרתי שכל הטיפול בהצמדה, לא הצמדה, ייעשה בצורה מעמיקה יותר.

ג'קי מצא: זה בסך הכל התאמה של שיעורי המס.

ג'קי מצא: מעשר לחמש עשרה, מחמש עשרה לעשרים.

יעל ייטב: בסעיף קטן ח האמור בו יסומן 1 ואחריו יבוא: 2.

יעל ייטב: שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כי הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על סוגי השקעות או על סוגי נישומים והכל בתנאים ו בתיאומים שקבע.

יעל ייטב: תיקון סעיף 9, 3.

ג'קי מצא: הסעיף הזה עוסק במתן פטור לקופות גמל בתחום השבח.

יעל ייטב: בסעיף 9 לפקודה: 1.

יעל ייטב: בפסקה 2.ב אחרי ההגדרה קופת גמל יבוא: הכנסה לעניין קופת גמל לגיל פרישה, לרבות שבח ממכירת זכות במקרקעין או זכות בעיבוד מקרקעין, מס לעניין קופת גמל לגיל פרישה, לרבות מס לפי סעיפים 6 או 7 לחוק מיסוי מקרקעין, קופת גמל לגיל פרישה, קופת גמל לקצבה, קופת גמל לתגמולים או קופת גמל לפיצויים,

סמדר אלחנני: רק להזכיר לכם שבחוק ההוא אין ביטוי שנקרא קופת גמל לגיל פרישה.

יעל ייטב: זה הגדרה לצורך מס.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: בפסקה 5.ב,

יעקב ליצמן: רגע, זה הדבר היחיד שיש, אולי מישהו יכול להגיד לי מי זה תושב, בכל חוק זה אחרת, אז למה דווקא בקופות גמל צריך להיות אחיד,

יעל ייטב: בפסקה 5.ב במקום מאה וחמש עשרה אלף יבוא מאתיים אלף וארבעים.

סמדר אלחנני: אני מבקשת להעיר, זה הפטור לנכה, שיש לו הכנסה מפקדון או מפיצויים שקיבל.

יעקב ליצמן: אני מראש אומר שמה שהיא אומרת מסכים.

סמדר אלחנני: אז מלכתחילה כשנקבע סכום היתה עליו ביקורת.

סמדר אלחנני: הפיצויים של חברת ביטוח, מישהו שנפגע מאיזו תאונת דרכים והוא משותק לגמרי, הפיצויים מחברת הביטוח מתאונת דרכים או משהו כזה הם בעצם תחליף ליגיעה אישית.

סמדר אלחנני: הם לא הכנסה שלו מיגיעה אישית.

סמדר אלחנני: על הכנסה מיגיעה אישית אז אומרים נותנים איזה פטור קטן.

סמדר אלחנני: על הכנסה מיגיעה אישית לנכה מאה אחוזים יש פטור מאוד גדול.

סמדר אלחנני: זה בעצם תחליף, זה אדם שאפילו לא יכול לעשות יגיעה אישית.

סמדר אלחנני: אני באה ואני הצעתי את זה ליו"ר הוועדה כבר בתיקון הקודם לפקודת מס הכנסה, כשחייבתם את זה, אז אמרתי תגדילו.

סמדר אלחנני: עכשיו הסכום פה גדל בערך לא פי שניים אפילו, למרות שחלק, זה בסדר כי המס גדל במקסימום בחמישים אחוז, מעשרה לחמישה עשר אחוז או מחמישה עשר לעשרים, מי שעלה לו מעשרה לחמישה עשר זה חמישים אחוז.

סמדר אלחנני: אז לכן אני באה ומציעה לכם, לחברי הוועדה, לשקול הגדלת הפטור הזה.

יעקב ליצמן: זה למעלה משיעור ההגדלה של המס?

סמדר אלחנני: למעלה משיעור ההגדלה של המס.

סמדר אלחנני: כי אני משווה את זה להכנסה מיגיעה אישית.

יעקב ליצמן: ניסיתי בזמנו בקדנציה הקודמת שלי להעביר את זה.

יעקב ליצמן: צריך לבדוק את זה.

מאיר קפוטא: אני רוצה רק שנבין למה הפטור הזה ניתן מלכתחילה כפי שהוא נקבע.

מאיר קפוטא: הפטור הזה לא בא לתקן את סעיף 9.5 ולתת את האקוויוולנט להכנסה מיגיעה אישית, אלא הפטור הזה נועד לנטרל את המיסוי של הרפורמה במס, וזה מה שנעשה.

מאיר קפוטא: וכרגע אנחנו מתאימים לפי אותו קונספט, בהתאם לעלייה בשערי המס, אפילו נותנים מעבר לכך.

מאיר קפוטא: מה שאת אומרת זה למעשה החלפת קונספט, לבוא ולומר אנחנו רוצים להרחיב את כל העניין, זה לא במישור של הרפורמה, זה דבר בפני עצמו.

יעל ייטב: 3.

יעל ייטב: במקום פסקה 13 יבוא: 13.

יעל ייטב: הפרשי הצמדה שקיבל יחיד בשל נכס, ובלבד שהתקיימו כל אלה: א.

יעל ייטב: הפרשי ההצמדה אינם הפרשי הצמדה חלקיים.

יעל ייטב: לעניין זה הפרשי הצמדה חלקיים, כפי שקבע שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

יעל ייטב: ב.

יעל ייטב: היחיד לא תבע מכל הוצאות ריבוי או הפרשי הצמדה בשל הנכס.

יעל ייטב: ג.

יעל ייטב: הפרשי ההצמדה אינם הכנסה לפי סעיף 2.1 ואינם רשומים בפנקסי חשבונותיו או חייבים ברישום כאמור.

יעל ייטב: הוראות פסקה זו לא יחולו על נכס שהוא חשבון בקופת גמל.

יעל ייטב: תיקון סעיף 14 4.

יעל ייטב: בסעיף 14 לפקודה סעיף קטן ב.1 בטל.

ג'קי מצא: סעיף 14 לפקודה אפשר לקבוע שיעור מס מקל לגבי ניירות ערך זרים, במועד שבו נייר ערך זר היה רשום בשיעור מס גבוה יותר משיעור מס בבורסה בתל אביב.

ג'קי מצא: במקום שיעור מס של שלושים וחמישה אחוז שיעור מס של חמישה עשר אחוז.

ג'קי מצא: היום יש שיעור מס אחיד בין בורסה בישראל לבין בורסה בחו"ל, שהוא מס אחיד של עשרים אחוז, לפי הצעת החוק כאן, ולפיכך אין שום משמעות כי כל מה שעשינו קודם לכן זה הפחתנו לעולים החדשים את שיעור המס והפכנו אותם משיעור מס על נייר ערך זר לנייר ערך רגיל.

ג'קי מצא: היום שיעורי המס על ניירות ערך זרים וניירות ערך רגילים הם שיעור מס זהה, כך שאין רלוונטיות לסעיף זה.

סמדר אלחנני: מי שנכווה ברותחים נזהר בצוננים.

סמדר אלחנני: אני מציעה ליו"ר שזה יובא לידיעת ארגוני העולים האלה, שיוכלו להביע את דעתם.

סמדר אלחנני: אתם צודקים מאה אחוז, על פניו אתם יותר ממאה אחוז צודקים, אבל צריך להביא את זה לידיעת ארגוני העולים.

ג'קי מצא: הרציונל של הסעיף היה להפחית את שיעור המס לעולים חדשים מסויימים, על ניירות ערך זרים, משיעור מס של נייר ערך זר לשיעור מס של נייר ערך בבורסה בתל אביב.

ג'קי מצא: היום על פי הצעת החוק שיעור המס על נייר ערך זר ונייר ערך בבורסה הוא שיעור מס זהה.

ג'קי מצא: כך שאין שום רלוונטיות לסעיף.

סמדר אלחנני: כמו שאני מכירה אותם יהיו להם טענות.

יעל ייטב: ביטול סעיף 15.ב, 5.

יעל ייטב: בסעיף 15.ב רבא לפקודה במקום בפקודה זו הריבית הריאלית יבוא: בתנאים ובתיאומים שקבע, ורשאי הוא לקבוע כאמור לעניין סוגי נכסים או לעניין סוגי נישומים, והכל לפי תקופת ההחזקה בנכס או על פי כל מבחן אחר.

יעל ייטב: ביטול סעיף 16.ד, 6.

יעל ייטב: סעיף 16.ד לפקודה בטל.

ג'קי מצא: סעיף 16.ד נותן הסמכה לשר האוצר לקבוע תקנות לגבי קרן נאמנות, פטור מקרן נאמנות על הפרשי הצמדה.

ג'קי מצא: הסעיף הזה מעולם לא הותקנו בו תקנות ואין רלוונטיות לתקנות האלה.

סמדר אלחנני: אני רוצה לחזור לסעיף 15.ב לפקודה שאתם אומרים מסמיך את שר האוצר לקבוע שיטה לחישוב חלק הריבית העולה על שיעור עליית המדד.

סמדר אלחנני: זה מתמטיקה.

סמדר אלחנני: הייתי מבקשת שהנוסחה תובא לידיעת ועדת הכספים.

סמדר אלחנני: באמת, מה זה שיטת קביעה, יש רק דרך אחת לקבוע בכמה עלתה הריבית על המדד.

סמדר אלחנני: אז שזה יהיה שקוף יותר.

סמדר אלחנני: הסעיף הקיים אומר שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת.

יעל ייטב: ביטול סעיף 19, 7.

יעל ייטב: סעיף 19 לפקודה בטל.

יעל ייטב: תיקון סעיף 28, 8.

יעל ייטב: בסעיף 28 ג לפקודה הסיפא החל במלים או כנגד רווח תימחק.

ג'קי מצא: סעיף 9, מתן לחברה לקבל זיכוי בשיעור מס של שלושים וחמישה אחוז.

יעקב ליצמן: או.

יעקב ליצמן: קיי., רבותיי, תודה רבה.