ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-07-13 08:30

יעקב ליצמן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

יובל פרידמן: יש פה פניית השלמה התמיכה בקופת חולים כללית לפי ההסכם שנחתם ב-2002, שזה כולל חדרי לידה בסורוקה, ועוד העברה של שישה מיליון שקל שהיא נועדה לצורך הזזת מכסני חירום של בית חולים שמואל הרופא.

יובל פרידמן: זה כסף שהועבר ממע"צ בשעתו, וזהו בעצם.

יעקב ליצמן: אז מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר תודה רבה.

יעקב ליצמן: פנייה 188 זכייני ערוץ שתיים, הסכם פשרה.

מיה אלון: זה הסכם פשרה שנחתם בין ערוץ שתיים, הרשות השנייה, משרד התקשורת ומשרד האוצר לגבי קיזוז הוצאות תחזוקה.

מיה אלון: הייתה מחלוקת לגבי המשמעות המשפטית של החוק והגענו להבנה בעניין הזה.

מיה אלון: מדובר על 41 מיליון שקל שחלקו הגדול, זה הסכם פשרה שמקובל על כולם.

יעקב ליצמן: אז מי בעד 188?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

יעקב ליצמן: פנייה הבאה.

יפתח ברמן: מדובר בהעברת חמישה וחצי מליון ש"ח מתקציב הקרן לשיקום מחצבות לתקציב הדיור הממשלתי, התקציב נועד לרכישת קרקע, בעצם למנהל עבור מתחם שאליו הולכים להעביר את לשכת האוכלוסין במזרח ירושלים ועוד יחידות ממשלתיות אחרות.

יעקב ליצמן: יש שאלות?

חיים אורון: איפה מסובסידיות זה עובר לדיור?

יפתח ברמן: אז אני אסביר, הקרן לשיקום מחצבות היא קרן שבצעם, היא לא התנהלה אף פעם דרך תקציב המדינה.

יפתח ברמן: אנחנו חשבנו שנכון ליעד כסף למטרה הזאת ולנהל את זה דרך תקציב המדינה, כי הייתה החלטת בג"צ בעניין הזה שתאפשר את ניהול הקרן דרך תקציב המדינה, ההכרעה הייתה כבר, אנחנו מכתיבים מהסכום ששמנו ברזרבה למטרה הזאת בקרן לשיקום מחצבות.

יפתח ברמן: הקרן לשיקום מחצבות מתנהלת כרגע מחוץ לתקציב המדינה, אין בשינוי הזה שום פגיעה בתפקוד הקרן.

חיים אורון: לא הבנתי, שמתם רזרבה בצד, אז אתה כן לוקח מהקרן לשיקום מחצבות למרות שאתה אומר את זה, זה לא מתנהל מתקציב המדינה.

יפתח ברמן: אני שמתי תקציב בהיקף שנתי, כל מה שחשבתי שיידרש לי, עכשיו אנחנו כבר ביולי---

חיים אורון: מתקציב המדינה לקרן שיקום מחצבות?

יפתח ברמן: כן, שמתי לי רזרבה כדי שלכשתתקבל החלטה יהיה לנו מענה תקציבי לזה.

חיים אורון: יש מספיק מחצבות לשקם אותם, למה לא משקמים את זה?

יפתח ברמן: אני גם חבר הנהלת הקרן לשיקום מחצבות, הנהלת הקרן דנה באופן שוטף לשיקום מחצבות ופועלת לשיקומן, מה שאני אומר שפה לא תהיה שום פגיעה בתפקוד של הקרן.

חיים אורון: אני מכיר עשרות מחצבות שלא שוקמו, איך פתאום יש לך כסף בקרן שיקום מחצבות להעביר את זה, זה לא ברור לי.

יעקב ליצמן: אבל אני לא מבין, קרל בא, לוקח את זה לשפר את האוכלוסין במזרח ירושלים--

חיים אורון: אבל לא ברור לי למה לוקחים כסף מקרן לשיקום מחצבות שצריך לשקם מחצבות ולא עושים את זה.

יפתח ברמן: אז אני אחלק את התשובה לשני חלקים, אלף, הפעולה הזו לא פוגעת בכספים שהקרן יכולה ליעד השנה לשיקום מחצבות כי היא עדיין מתנהלת חוץ תקציבי.

יפתח ברמן: המישור השני זה שהקרן, קצב הפעילות של הקרן מותנה בשיתוף פעולה מצד רשויות מקומיות ואיזון של תוכניות על המחצבות המשוקמות.

יפתח ברמן: הנהלתה קרן מוגבלת ביכולת שלה לבוא ולהשים כסף באופן חד צדדי ולהחליט שהיא משקמת מחצבה, מגבלות על פי חוק.

חיים אורון: אני רוצה להגיד פה משהו, קודם כל ממי קונים את האדמה?

יפתח ברמן: ממינהל מקרקעי ישראל.

חיים אורון: איפה המתחם הזה?

יפתח ברמן: זה במזרח ירושלים.

חיים אורון: איך אבל לוקחים מהקרן אני לא מבין.

יעקב ליצמן: מי בעד 195-198 ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר תודה רבה.

משה בר סימנטוב: עמוד 17 אצלכם יש איזה פניה של משרד הרווחה שינויים פנימיים.

משה בר סימנטוב: תוספת של מתקציבים להם הוצאות שהם מקבלים מהרשויות המקומיות, מתקצבים להם גם הרשאה, אני מתקצבים להם פה מעבר לשינויים פנימיים תוספת של הכנסות שמקבלים מהרשויות המקומיות, הם יכולים להוציא יותר כסף---

יעקב ליצמן: הרשויות מעבירים מה שהם מקבלים מכם?

משה בר סימנטוב: כן.

יעקב ליצמן: יש פתרונות שלא מעבירים?

משה בר סימנטוב: שלא מעברים למשרד הרווחה?

יעקב ליצמן: לפרויקטים לרווחה, מה שצריך.

משה בר סימנטוב: באופן שוטף הרשויות משתתפות ב-25% בכל שירותי הרווחה---

יעקב ליצמן: אתה בדקת שימוש שוטף?

משה בר סימנטוב: כן, אנחנו מתעסקים בזה באופן שוטף וגם החישוביות בודקות את זה, יש מקרים נקודתיים אבל זה בדרך כלל נפתר ברמת השירות, במהלך ההתחשבנות הכולל של הממשלה ושל משרד הרווחה עם הרשויות המקומיות.

משה בר סימנטוב: אנחנו מתקצבים להם גם הרשאה להתחייב לשני פרויקטים, פרויקט אחד זה פרויקט בשיתוף הג'וינט, הפרויקט השני לילדים בסיכון, פיתוח תוכניות חדשות לילדים בסיכון בשיתוף משרדי הממשלה, הג'וינט מהווה בעצם איזה שהיא חממה עבור הממשלה לייזום של תוכניות ולבוא נגיד, להרצה שלהם בשלב הראשוני, אז אנחנו עושים את זה בשיתוף הג'וינט.

משה בר סימנטוב: מכיוון שהתוכניות הן רב שנתיות נדרשת הרשאה להתחייב, גם לתקציב של פיתוח ובינוי אנחנו מההכנסות של ביטוח לאומי אנחנו נותנים הרשאה להתחייב לסך כ-40 מיליון ש"ח.

חיים אורון: יש פה אני רואה שירותים לאוטיסטים.

משה בר סימנטוב: כן, אנחנו מוסיפים שישה מיליון ש"ח לטובת טיפולים בקהילה האוטיסטית, טיפולי סמך.

חיים אורון: אבל זה יורד מהתקציב.

משה בר סימנטוב: לא, זה לא יורד מהסעיפים הראשיים, אנחנו שמנו במסגרת התוספות הקואליציוניות, ניתנה התוספת לטובת טיפול באוטיסטים.

יעקב ליצמן: זה מהווה בעיה, חבר הכנסת אורון?

חיים אורון: לא.

אבשלום וילן: אני רק לא מבין דבר אחד, אני רואה פה הרשאות להתחייב ל-120 מיליון שקל וכתוב שזה שינוי בתקציב.

משה בר סימנטוב: לא, עכשיו יש התחייבות לשמונים מליון ש"ח.

יעקב ליצמן: אוקיי, מי בעד 185 ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: אושר.

משה בר סימנטוב: יש פניה נוספת שהגיעה עכשיו וזה במשרד התמ"ת, זה התוכנית להורים יחידים.

משה בר סימנטוב: וגם תוכנית ויסקונסין, זה גם תגבור התקציב להורים יחידים מהתוכנית של משרד התמ"ת, תשלום מענקים להורים יחידים ולמעסיקים והכשרה מקצועית וגם עוד מיזם משותף עם הג'וינט, הפעם לשילוב אוכלוסיות חלשות בשוק העבודה, זה מיזם תעסוקה משותף למשרדי הממשלה ביחד עם הג'וינט.

חיים אורון: אני ראיתי אתמול באיזה עיתון שאימהות המאבק של החד הוריות, אולי הוועדה יכולה, שמענו פה את השר מסביר איך הולכים לעבוד, אולי אפשר אחרי שנתיים פעם אחת ולתמיד לקבוע, כמו שעושים, אתם כולכם לומדים כלכלה, אלף בית, גימל, כמו שעושים בכיתה אלף בכלכלה, תנו לנו דיווח מה קרה, העבירו כסף, הורידו, קיצצו.

יעקב ליצמן: הייתה קרן, שבאותה קרן לא נאספו---

חיים אורון: "ידיעות אחרונות" היו עושים, אנחנו העברנו לפה, העברנו לפה, מזה חגיגה איתם.

משה בר סימנטוב: אני יכול לעדכן אותך בראשי פרקים, כלומר לא עדכון מדויק, אני יכול להגיד לך שאלף אנחנו עכשיו מוסיפים תקציב לטובת---

חיים אורון: אני שואל שאלה אחרת---

משה בר סימנטוב: אתה שואל מבחינת האוכלוסיות, אני יודע שסדרי הגודל של המספרים עומדים על כ-13 אלף הורים יחידים ששולבו בעבודה.

משה בר סימנטוב: מספר מדויק יכול לתת משרד התמ"ת או אני אחרי שאני אבדוק את זה ביחד איתם.

חיים אורון: עושים איזה מהלך---

יעקב ליצמן: בוא נגמור עם הדברים הקטנים, נתחיל עם הגדולים.

יעקב ליצמן: מי בעד 207 ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

יעקב ליצמן: משרד הביטחון, עמוד ראשון.

יעקב וולקן: העברה של 600 אלף שקל לתוכניות רב שנתיות לצורך הביטחון של הישובים בתוך הארץ ועוד שינויים בתקציב של המיגון אוכלוסיה, בתוך התחום של מיגון אוכלוסיה שינויים פנימיים---

אבשלום וילן: מה זה מיגון אוכלוסיה?

יעקב וולקן: בתוך התחום הזה הם עשו תקצוב לא נכון של תחום השכר לחיילים סדירים אז הם עשו פה שינוי וחוץ מזה עוד 600 אלף שקל.

יעקב ליצמן: כן, מי בעד 164 ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: אושר תודה רבה.

עדי וינברג: 73009.

יעקב ליצמן: עמוד 3.

עדי וינברג: הוצאה מותנית בהכנסה, קרן שיקום אירופאית מעבירה את הכסף לאיזה שהוא פרויקט בארץ לנציבות המים.

יעקב ליצמן: מי בעד 176 ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: אושר תודה רבה.

עדי וינברג: הפניה הזאת נועדה להעביר 43,261 אלף ש"ח באשראי בהרשאה להתחייב עבור פיתוח מערכות ביוב אזוריות במספר אזורים---

יעקב ליצמן: איפה?

עדי וינברג: אין לי מקום, רשימה ארוכה, הרבה רשויות.

עדי וינברג: מיליון מאתיים בהוצאה ובהרשאה להתחייב לרשות ניקוז, עבור מאגר בזק ועשרה מיליון ושמונה מאות, עבור השתתפויות משרד התשתיות ומשרד החקלאות.

חיים אורון: מקורות יעשו את המאגרים האלה, או שאתה לא עוסקת בזה?

עדי וינברג: יש עם זה בעיה כי כשמקורות עושים את הפרויקט אנחנו משלמים מאה אחוז, וכשזה פרטי אנחנו משלמים 60%, אנחנו מנסים איתם להגיע לאיזה שהוא הסדר שהפרויקטים האלה יהיו מרכז רווח ואנחנו נשלם להם 60%.

חיים אורון: וכמה זמן זה ייקח.

עדי וינברג: אתה מדבר על מטע שוקת?

חיים אורון: אני מכיר גם את מטע שוקת, אבל אני מכיר אותו מלפני שהייתי שר.

עדי וינברג: תראה, יש פרויקטים שכן מקורות עושה כי אין יזמים פרטיים, אבל כשיש יזמים פרטיים, הם פשוט מעדיפים שמקורות תעשה להם.

חיים אורון: אני הייתי לפני שבוע באיזה שהוא שבט בדואי בנגב, תסלח היושב ראש, בשבת, ואני רוצה להגיד לך, יש שם ילדים שמגיעים לבית חולים סורוקה למחלקה לטיפול נמרץ מעקיצות של יתושים.

עדי וינברג: דרך אגב, הבעיה היא לא במתש, המתש נבנה, הבעיה היא בפרויקט השבה.

חיים אורון: אבל זה הכול הולך ביחד, חלק נבנה וחלק לא נבנה, והעסק כולו תקוע ויש בג"צ והבג"צ חייב אתכם, עכשיו יש ויכוח, אין יזם פרטי בעולם שילך להשקיע כסף שהמים מגיעים מחברון שמחר ראש עיריית חברון יכול להחליט שהוא רוצה לעשות את זה אצלו, שני קילומטר מהצד השני של הגבול ולקחת את המים אליו.

חיים אורון: איזה יזם פרטי ישקיע שם כסף?

עדי וינברג: יש יזם מקומי שגם הייתה לו תוכנית, אנחנו מחכים לתשובה גם ממקורות---

חיים אורון: אבל זה סיפור של ארבע שנים, יש לכם את הקצב שלכם, את המאבק עם מקורות שאני לא רוצה להיכנס אליו, אני לא חושב שאתם צודקים בו, אבל כל הויכוח, בשביל זה יש חברה לאומית לכמה דברים, הרי כולם יודעים---

יעקב ליצמן: אבל בזה היא צודקת, אם הם רוצים מאה אחוז והם רוצים שישים אחוז.

חיים אורון: מה מאה אחוז, בסוף זה מתגלגל למחיר, הויכוח הוא על מינון---

יעקב ליצמן: אבל היא אמרה כרגע, אם הבנתי נכון, שמקורות ההבדל בניהם הם עושים את זה דרך יזם פרטי בשישים אחוז, נכון?

עדי וינברג: כן, יזם פרטי אנחנו נותנים שישים אחוז מענק ומקורות במסגרת הסדר---

יעקב ליצמן: אז זה הבדל גדול.

חיים אורון: יזם פרטי מקבל שישים אחוז ומביא ארבעים אחוז מהבית ובסוף המחיר הוא במחיר קוב מים, נכון?

יעקב ליצמן: כן.

חיים אורון: מקורות לכאורה מקבלת מאה אחוז והמחיר הוא לקוב מים, זה בעצם בסוף סוג של הלוואה---

יעקב ליצמן: אז היא אומרת, הם לא רוצים---

חיים אורון: בסדר, זה בסדר לא רוצים, יכולים להגיד גם רוצים שחברת החשמל יקימו תחנות פרטיות, לא מקימים תחנות פרטיות בינתיים בארץ, למה?

יעקב ליצמן: עד לרגע זה מה שהיא אמרה כאן, גם לך חיים ברור שמקורות יותר יקר---

חיים אורון: לא נכון.

יעקב ליצמן: כן, ההשתתפות שלהם היא ביותר 40% מימון.

חיים אורון: אבל מה זה מימון?

חיים אורון: 40% אחר כך, מה ההבדל?

חיים אורון: בוא נגיד ככה, אני ואתה הולכים להקים מפעל, המדינה נותנת לי 60% ואתה משלם ארבעים אחוז.

חיים אורון: ועכשיו אני משלם לך את המחיר דרך המים, לשנינו, הוא משלם את המחיר דרך המים ובעצם מדובר כמה זמן יחזירו את הכסף.

חיים אורון: המים בסוף צריכים לשלם את המחיר.

חיים אורון: עכשיו הויכוח הגדול הוא שזה נגרר כבר עשר שנים בכל מיני מת"שים בכל הארץ, אני נזהר פה, יש חמישה קיבוצים וגם הקיבוץ שלי ראיתי אותו מדבר על זה.

חיים אורון: הויכוח הוא במקום כזה, אין יזם פרטי שילך להשקיע כסף במצב שהוא לא בטוח שלפחות המים מגיעים.

חיים אורון: הרי המים לא מגיעים, מחר יכולים לסגור את המים שם, נכון?

עדי וינברג: יש בעיה, שיכול להיות שיקום שם מת"ש בחברון.

עדי וינברג: אבל אנחנו מחכים לתשובה ממקורות.

עדי וינברג: אבל דרך אגב, בפרויקט הספציפי הזה, היזם צריך לשלם רק עשרה אחוז, כי יש לו מימון מעבר לשישים אחוז שאנחנו נותנים והוא בכל זאת לא רוצה להשקיע את העשרה אחוז.

חיים אורון: את תראי שאם אני מכיר את הדבר הזה, אף אחד לא ישקיע שקל בקרקע.

חיים אורון: גם עשרה אחוז יעבור את הארבעה מיליון שקל וזה לא עשרה אחוז.

חיים אורון: אף אחד לא ילך, הרי יש פה אינטרס עסקי, לאומי, כי זה מקומות שעד היום משתמשים במים שפירים כי אין שום אלטרנטיבה למים, כי זה מקום, זה אחד המקומות היחידים שלוקחים ישוב מחברון ואומרים תנו לנו מליון וחצי קוב מים שפירים, איפה?

חיים אורון: בנגב.

חיים אורון: וזה נמשך ונמשך ושואבים את המים משש מאות מים מהאדמה במחיר הרבה יותר גבוהה, אתם רוצים שאני אספר לכם את כל הסיפור, ונמשך כי שי מאבק עם מקורות.

יעקב ליצמן: 178, מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: אושר.

עדי וינברג: 3222.

יעקב ליצמן: עמוד 8.

עדי וינברג: 705 מיליון שקלים עבור שיפוי חברת מקורות.

יעקב ליצמן: מי בעד ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

עדי וינברג: 34012, עמוד 30.

עדי וינברג: הפניה נועדה להעביר 200 אלף שקל עבור יועצים להתפלת מיי ים.

יעקב ליצמן: מי בעד 191 ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעל אלון: הפניה הזאת נועדה לבצע שינויים בתקציב משרד החקלאות והשינוי המרכזי הוא תקצוב של שישים מיליון שקל והרשאה להתחייב לצורך שיעורי תוכניות במסגרת הרפורמה.

יעל אלון: עמוד 12.

יעקב ליצמן: מי בעד פניה 182, מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: אושר.

יעל אלון: פניה 183-184 עמוד 14, נועדה להעביר עשרה מיליון שקלים בהוצאה נטו, 31,85500 והרשאה להתחייב לצורך תקצוב תמורות לעיקור מים וחקלאים.

חיים אורון: איזה משרדים פה?

יעל אלון: רק חקלאות.

חיים אורון: איפה כתוב בהסכמה בין המשרדים?

יעל אלון: אוצר וחקלאות לפי הסכמים חתומים.

יעקב ליצמן: מה שייך התמ"ת?

יעל אלון: לא שייך משרד התעשייה והמסחר, אתה מדבר על החשב?

יעקב ליצמן: כן.

יעל אלון: זה סעיף שבו גם משרד התעשייה והמסחר נמצא לא בסעיפים הרלוונטיים שנמצאים כאן, ולכן באופן אוטומטי הפניה נשלחת גם אליו, למרות שכאן אין שום קשר.

יעקב ליצמן: את זה ממש לא הבנתי.

יעל אלון: אוקיי, סעיף 32 סעיף תמיכות.

יעקב ליצמן: אוקיי, מי בעד 183-184?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר.

רן ניצן: הפניה עוסקת בתגבור תקציבי פיתוח תיירות---

יעקב ליצמן: עמוד 23, פניה 187-190.

רן ניצן: הפיתוח התיירותי בארבעת המקומות הפורטים, רמת הגולן, בית שאן, בקעת ים המלח והערבה.

חיים אורון: אותי מעניין הסעיף היפה הזה---

יעקב ליצמן: מי בעד 187-190 ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

יעקב ליצמן: אנחנו במספר פניה 192, כן.

מאיר בינג: הפניה התקציבית נועדה לתקצב את הנושא של נפגעי פרשת מע"צ, בית המשפט פסק להם 12 מיליון ש"ח פיצויים, שישה מיליון ש"ח משרד המשפטים משלם, שישה מיליון המשטרה משלמת.

מאיר בינג: הדבר השני זה תגבור תקציב לאפוטרופוס הכלכלי לשם הערכות, עבר בחוק המדיניות הכלכלית בשנה שעברה של נכסים שמעל 15 שנה באפוטרופוס הכללי יתחילו באיזה שהם ערכים להעביר אותם לקניין המדינה, אנחנו מתגברים את התקציב שלהם כדי שיוכלו לממש את זה.

בנימין אלון: אז זה היה מסר רגיש ואני לא מבין איך זה קשור למע"צ.

יעקב ליצמן: יש שני סעיפים, נושא אחד מע"צ ואחד האפוטרופוס.

מאיר בינג: חבר הכנסת בני אלון, זה הנושא רגיש, הגיעו לפשרות וזה החוק שעבר.

יעקב ליצמן: מי בעד 192 ירים את ידו---

דני יתום: העניין של האפוטרופוס הכללי, זה בעניין של נכסים של נספי שואה?

מאיר בינג: לא, חס וחלילה, מדובר על נכסים למעט נכסים של נספי שואה ולמעט נכסים שיש להם צו ירושה.

יעקב ליצמן: מי בעד 192 ירים את ידו, מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

יעקב ליצמן: מי בעד 196, מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

יעקב ליצמן: רבותיי אני רוצה להצביע על ההודעה על המחשוב של בתי משפט.

יעקב ליצמן: הודעה 53003, תסביר את זה.

מאיר בינג: הפניה התקציבית נועדה להעביר את עודפי תקציב הפיתוח של הנהלת בתי המשפט, הם ביקשו להקדים ולהצביע על זה בגלל שהם יוצאים לפיילוט בנובמבר של מערכת המחשוב החדשה של מערכת הדואר שאמורה להיות מערך מחשוב שהמשפטים יתנהלו ללא נייר, זאת אומרת את הכול ישלחו בדואר אלקטרוני ויהיה אפשר לראות מהבית את כל התנהלות המשפט.

מאיר בינג: בנובמבר מתחילים עם זה בשלושה בתי משפט מחוזיים ושלום ברחבי הארץ ומעוניים להתחיל.

יעקב ליצמן: תודה רבה, ניסן.

ניסן סלומינסקי: למה אני ביקשתי לעקב את זה, שהייתה חלוקה והעבירו ממשרד הדתות, את מערכת בתי הדין למשרד המשפטים, אחת הסיבות העיקריות הייתה שהמקום הטבעי של בתי הדין זה במשרד המשפטים ושם הם יזכו לטיפול הנכון והאמיתי כמו שבתי משפט זקוקים.

ניסן סלומינסקי: זה מערכת המשפט של מדינת ישראל, בתי הדין, היא זכאית לאותו יחס כמו בתי המשפט ולא במשרד הדתות ששם ההתייחסות היא שונה וזה קרה.

ניסן סלומינסקי: מה שקורה בפועל זה שאנחנו מעבירים, דיברתי עם שרי המשפטים לדורותיהם, גם עם טומי לפיד שהיה, לא יכול להיות שאנחנו כל הזמן מעבירים לדוגמה שעוד 52 מיליון מעבירים למחשוב בתי המשפט ובתי המשפט כבר נמצאים בדרגה של סופר, שלא נראה בכלל בעולם משהו כזה.

ניסן סלומינסקי: וההפך, אני מפרגן להם ומצד שני בתי הדין נמצאים באפס שזה בושה שאין כדוגמתה, אין כלום.

ניסן סלומינסקי: אמרתי, לא יכול להיות, קיבלתם את בתי הדין, טענתם שאתם רוצים ללכת ולהפוך אותם למערכת מסודרת---

יעקב ליצמן: טומי לפיד לא דאג להם?

ניסן סלומינסקי: לא, הוא אמר שאני צודק ואמרו שזה יקרה, מה שאני ביקשתי, אני לא רוצה לעכב את זה, אבל אני מבקש שחלקים מהסכום הזה ילכו למחשבי בתי הדין, זה גם מערכת המשפט של מדינת ישראל.

יעקב ליצמן: רבותי, יש עוד הערות?

יעקב ליצמן: מי בעד בקשה 53003 ירים את ידו?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: אחד נמנע, תודה רבה.

יעקב ליצמן: יש עוד מישהו?

יעקב ליצמן: יכול להיות שאנחנו בעשר וחצי נצביע על עוד משהו.

ניסן סלומינסקי: מי יעביר את מחאתי?

יעקב ליצמן: אני מוכן לעשות את זה, לפנות לאוצר ולשרת המשפטים ולהגיד שבדיון בוועדת כספים הובעה מחאה, גם בשמי דרך אגב, מי שרוצה להצטרף בבקשה.

יעקב ליצמן: רבותי אנחנו עוברים לסעיף הבא.

יעקב ליצמן: אם אני אקבל את הפניה עד עשר וחצי, בעשר וחצי אני אעשה עוד סבב של הצבעות.