ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-03-21 10:30

חברי הוועדה: רוחמה אברהם אלי אפללו

חברי הוועדה: רוני בריזון נסים דהן יחיאל חזן דני יתום איוב קרא אברהם בייגה שוחט יולי תמיר

מוזמנים: שמואל יונס סמנכ"ל, משרד מבקר המדינה יהושע רוט ע' בכיר למבקר, משרד מבקר המדינה לאה עוזיאל חשבת, משרד מבקר המדינה משה טרי יושב-ראש הרשות לניירות ערך מאיר בקליניק הרשות לניירות ערך

קצרנית: 1.

קצרנית: תקציב משרד מבקר המדינה

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: אנחנו פותחים בתקציב משרד מבקר המדינה לשנת 2005.

יעקב ליצמן: היה לנו דיון.

חיים אורון: אני הצעתי בסוף הדיון להוסיף 10 מיליון שקל לתקציב משרד מבקר המדינה.

חיים אורון: אני מבקש להצביע על זה.

יעקב ליצמן: אני נגד.

יולי תמיר: האם נכנס הנושא של בקרת ההתנתקות לתוך התקציב?

מרדכי בס: המבקר בישיבה הקודמת נתן תשובה.

מרדכי בס: אנחנו לא ניתן תשובה אחרת ממה שהוא נתן.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת אורון העלה הצעה להוסיף 10 מיליון שקל למשרד המבקר.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שכשיש מחסור לתרופות צריך להוסיף 10 מיליון שקל למשרד המבקר, בעיקר כשהוא עבר ב35 מיליון שקל את התקציב שנקבע לו בשנה שעברה.

יעקב ליצמן: אומנם החריגה הזאת היא על בינוי, אבל אסור לשכוח שמדובר בהרבה כסף.

איוב קרא: כיצד משרד מבקר המדינה הגיע למצב שהוא חרג כל כך?

איוב קרא: מצפים ממשרד מבקר המדינה שיהיה מאוזן.

מרדכי בס: בתקציב שלנו אין חריגה.

מרדכי בס: הצעת התקציב שהגשנו השנה לוועדה הנכבדה הזאת מבטאת קיצוץ אמיתי.

מרדכי בס: יש בתקציב סעיף חד-פעמי של 35 מיליון שקל לבינוי.

מרדכי בס: 35 מיליון האלה, כפי שפירטנו בפני הוועדה הנכבדה הזאת.

מרדכי בס: .

יעקב ליצמן: קיבלנו את הפירוט כמו שביקשנו.

מרדכי בס: ה-35 מיליון שקל האלה מבטאים שני פריטים חד-פעמיים.

מרדכי בס: אחד הפריטים זה הבניין שעברנו אליו בתל-אביב, שזה פרוייקט שהקמתו והמעבר אליו התחיל לפני 13 שנים.

מרדכי בס: לפני כחצי שנה נכנסנו אליו.

מרדכי בס: יש עוד גמר התחשבנות שדורש 6 וחצי מיליון שקל.

מרדכי בס: הבניין הזה הוא תחליף לקמפוס גדול שהשתרע על שטח גדול בדרום הקריה.

מרדכי בס: מדינת ישראל מרוויחה הרבה מאוד כסף מזה שעברנו לבניין הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: למה לא הכנסתם את זה לתקציב 2004, הרי ידעתם שאתם עתידים לעבור?

מרדכי בס: אנחנו בתקציב 2004 לקחנו בחשבון את ההוצאות שצפויות לנו ב2004.

מרדכי בס: 28 וחצי מיליון שקל מתוך ה35 מיליון מיועדים למעבר דירה בחיפה.

מרדכי בס: אנחנו בחיפה יושבים בבניין שצריך לפנות.

מרדכי בס: אילו היינו משרד ממשלתי רגיל הכסף הזה לא היה מופיע בתקציב שלנו, הוא היה מופיע בתקציב משרד האוצר.

מרדכי בס: אתם יודעים שמשרדי הממשלה נמצאים בתהליך של מעבר דירה.

מרדכי בס: האוצר מוציא על זה הרבה מאוד כסף.

מרדכי בס: זה נמצא בתקציב האוצר.

מרדכי בס: מכיוון שהמעמד שלנו שונה משאר משרדי הממשלה, הכסף הזה מופיע בתקציב שלנו.

מרדכי בס: אין בעניין הזה שום חריגה במהות, או שום שוני במהות מכל משרד ממשלתי אחר.

מרדכי בס: אנחנו צריכים לעבור דירה, לכן צריך כסף.

איוב קרא: למה לא הכנסתם את זה בתקציב?

מרדכי בס: לא הכנסנו את זה לבסיס התקציב, כי זה משהו חד-פעמי.

יעקב ליצמן: האם ניתן לחלק את ה-35 שקל לשנתיים?

מרדכי בס: מישהו צריך לזכות במכרז, כשלאחר מכן ייחתם חוזה בינו ובין המדינה.

מרדכי בס: במסגרת החוזה הזה האדם צריך לספק בניין, המדינה צריכה לספק כסף.

מרדכי בס: יכול בהחלט להיות שהתשלום שייקבע בהסכם עם אותו זוכה במכרז יתפרס על שנתיים ואז אין בעיה, אבל יכול להיות שיהיו תנאים אחרים שהם נוחים יותר לתשלום.

מרדכי בס: אנחנו מבקשים את זה כהרשאה תקציבית להוצאה השנה.

מרדכי בס: פה מדובר על תקציב פרוייקט, לא על תקציב שוטף.

מרדכי בס: הכסף יוצא בהתאם להתקדמות הפרוייקט, בהתאם לתנאים הכי נוחים למדינה.

יעקב ליצמן: למה זה לא יכול להיות בהרשאה להתחייב, הרי בנייה זה לא ביום אחד?

מרדכי בס: זה בהחלט יכול להיות.

מרדכי בס: תלוי מי יזכה במכרז ומה הוא יציע.

מרדכי בס: אם אתה שואל אותי אם בטוח שנוציא את הכסף השנה, אז זה לא בטוח.

מרדכי בס: אם לא נוציא אותו השנה, אז הוא יגולגל כעודף לשנה הבאה בפרוייקט, לא נשתמש בו לשום מטרה אחרת.

דני יתום: יכול להיות שבימים כתיקונם היה מקום להוסיף למשרד המבקר 10 מיליון שקל, אבל הימים הם לא כתיקונם, הם ימים מאוד בעייתיים.

דני יתום: יש לנו רשימות של מאות מיליוני שקלים שאנחנו מבקשים להוסיף לתקציב המדינה, שהעדיפות שלהם יותר גבוהה מאשר תקציבו של המבקר, עם כל הכבוד שאני רוכש לו.

דני יתום: אני אצביע נגד ההצעה של ג'ומס.

דני יתום: לגבי התקציב עבור המבנה.

דני יתום: אני חושב שאנחנו הולכים במעגלים.

דני יתום: יהיה מבנה.

דני יתום: מבקר המדינה יעבור, בין אם בתחילת השנה ובין אם בסוף השנה.

דני יתום: אם הוא יעבור בשנה הבאה, אז הוא לא יוציא את הכסף.

דני יתום: אנחנו מסתובבים סביב עצמנו.

דני יתום: אני מציע לאשר את זה כמו שזה, ולחייב לקבל דיווח ברגע שהעסקה יוצאת לדרך.

חיים אורון: יש את התקציב של מבקר המדינה כפי שהוא הוגש פה.

חיים אורון: צריך סיבות מאוד טובות לא לאשר את תקציב המבקר כפי שהוא מוגש.

חיים אורון: בשביל 10 מיליון שקל למבקר אני מתחייב בימים הקרובים לתת 500 מיליון שקל לתרופות.

חיים אורון: יש כסף.

חיים אורון: מה המשמעות שהכנסת לא מאשרת את התקציב של מבקר המדינה?

חיים אורון: מה רוצים לשדר בזה?

יעקב ליצמן: אני אמרתי שנאשר, רק נחלק את התקציב לשניים.

חיים אורון: מה זה נקרא לחלק לשניים?

חיים אורון: הכל תלוי במכרז שיהיה.

חיים אורון: בפועל יקרה מה שאתה אומר, כי אם לא יבצעו את התשלום עכשיו אז יהיה עודף מחויב לפרוייקט הזה לשנה הבאה.

חיים אורון: אני חושב שהימים הם לא ימים כתיקונם.

חיים אורון: אם היה לי אומץ הייתי מציע להוסיף 20 מיליון שקל, לא להסתפק ב-10 מיליון שקל.

חיים אורון: ביום שהממשלה הולכת להחליט פה על חוק ג'ובים צריך מבקר מדינה, וביום שהכנסת תחליט השבוע על חוק שפותח את הסיפור לחברי מרכז צריך מבקר מדינה.

חיים אורון: הכנסת צריכה להוסיף 10 מיליון שקל למשרד מבקר המדינה.

חיים אורון: אם הייתי יכול להגיד למבקר המדינה להקדיש את הכסף הזה רק לזה הייתי אומר, אבל אני יודע שהוא לא ישמע לי מה לבקר.

חיים אורון: כששאלנו את המבקר בישיבה הקודמת אם הוא היה מעמיק את הביקורת במספר תחומים אם היה לו יותר כסף הוא אמר שכן.

חיים אורון: אני מבקש להעמיד להצבעה את הבקשה שלי.

אברהם-בייגה שוחט: כשאני מסתכל על השכר של עובדי מבקר המדינה אני רואה ש100 האנשים הבכירים מרוויחים בין 16 ל25 אלף שקלים בחודש.

אברהם-בייגה שוחט: אין ספק שזה לא השכר הנמוך במגזר הציבורי, אבל גם אין ספק שזאת תמונה שאפשר לחיות איתה.

אברהם-בייגה שוחט: עכשיו לגבי התוספת.

אברהם-בייגה שוחט: הייתי מאוד שמח לתמוך בתוספת.

אברהם-בייגה שוחט: מה קורה אם אנחנו מאשרים את התקציב כמו שהוא, ותוך כדי הדיונים על התקציב מישהו מציע להגדיל ב-10 מיליון?

יעקב ליצמן: אפשר.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא אוכל לתמוך בזה עכשיו, אבל יכול להיות שמחר או מחרתיים כשנראה איך הדברים מתנהלים יהיה טעם לעשות את זה.

מרדכי בס: לפי החישובים שעשינו, כדי לגייס 40 עובדים השנה אנחנו זקוקים ל-10 מיליון שקל.

יחיאל חזן: אני חושב שצריך לאשר להם את התקציב של המבנים, כי לא יעלה על הדעת שישאירו אותם באוויר.

יחיאל חזן: זה תהליך ארוך.

יחיאל חזן: אני תומך בהצעה של דני.

נסים דהן: התוספת של ה-35 מחויבת המציאות.

נסים דהן: אפשר לעשות את זה בהרשאה להתחייב, אבל לא על זה ייפול הסיפור.

נסים דהן: מבקר המדינה אמר שעם עוד 10 מיליון הוא יוכל להעמיק את הביקורת.

נסים דהן: בייגה וג'ומס לא התייחסו ספציפית לפרשה מסויימת.

נסים דהן: אני פה רוצה לפנות לבייגה ולג'ומס שלא יטילו את מה שהם צריכים לעשות על המבקר.

נסים דהן: אני בעד שיהיה למבקר את הכוח, אבל בכוחם של ג'ומס ובייגה לעצור את כל השחיתויות שהם רוצים שיחקרו.

נסים דהן: הם לא יעשו את זה, הם רוצים שהמבקר יעשה להם את העבודה.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת חיים אורון, שאומרת להוסיף 10 מיליון שקל לתקציב מבקר המדינה?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 5 ההסתייגות לא התקבלה מי בעד תקציב מבקר המדינה כפי שהוגש?

יעקב ליצמן: בעד – פה אחד התקציב אושר

יעקב ליצמן: אנחנו דנים בתקציב הרשות לניירות ערך.

משה טרי: מונח בפניכם תקציב שעבר את אגף תקציבים, שעבר את שר האוצר.

משה טרי: שנת 2004 היתה שנה עם פעילות שלא היתה כמוה בכל התחומים, אם זה בחקיקה, בביקורות, במשימות שהיא לקחה על עצמה, בהבשלה של כל מיני תהליכים שנעשו שהביאו אותנו לשורה הראשונה של שווקי ההון בעולם.

משה טרי: היום הגענו לרמה שאיחדנו בין תשקיף לדוח כספי.

משה טרי: אין היום מצב שאתה צריך לבוא ולעשות תשקיף.

משה טרי: איחדנו את האחריות על הדוח הכספי ועל התשקיף.

משה טרי: רמת הדיווח היא אחרת לגמרי.

משה טרי: ממאי כבר מתחילים להגיש את זה.

משה טרי: זה ציון דרך בשוק ההון בישראל.

משה טרי: מבחינת חוק הייעוץ עשינו דברים שלא נעשו מעולם.

משה טרי: התחלנו להגביר את כל נושא הפיקוח.

אברהם-בייגה שוחט: בבנק לאומי?

משה טרי: בין השאר.

אברהם-בייגה שוחט: מה היתה הבעיה?

אברהם-בייגה שוחט: שהם המליצו על קרנות שלהם?

משה טרי: כל מה שהתפרסם בעיתונים נכון.

משה טרי: אנחנו נכנסנו לבנק לאומי, בדקנו שם סוגים שונים של הפרות שיתבררו בבתי המשפט.

משה טרי: זאת הפעם הראשונה שהרשות נכנסה לבנקים.

אברהם-בייגה שוחט: הבעיה היא עבירה על חוק הייעוץ?

משה טרי: ועוד עבירות אחרות.

משה טרי: אנחנו נכנסנו מאוד חזק לכל הנושא של חוק הייעוץ, לכל הנושא של גופי החיתום.

משה טרי: אלה דברים שמעולם לא נבדקו ועכשיו נבדקים.

משה טרי: הם בסדר עדיפות גבוה, משום שהפעילות בתחום הזה הולכת וגדלה.

משה טרי: הייעוד שלנו זה שמירת ענייניו של ציבור המשקיעים.

יעקב ליצמן: ראיתי שאתם מבקשים תוספת.

משה טרי: כן.

משה טרי: שמירת ענייניו של ציבור המשקיעים זה לא רק האכיפה והגילוי אלא גם פיתוח השוק, משום שכשיש שוק מפותח ומשוכלל ענייניו של ציבור המשקיעים נשמר.

משה טרי: אם תהיה כאן תחרות גדולה יותר, שקיפות גדולה יותר, מוצרים מגוונים יותר, שחקנים גדולים יותר, שוק גדול יותר זה יהיה דבר שידאג לענייניו של ציבור המשקיעים.

משה טרי: אי אפשר יהיה אז לעשות את כל המניפולציות.

משה טרי: בדבר הזה אנחנו עושים המון.

משה טרי: אחד מהדברים המרכזיים שאנחנו צריכים לטפל בו זה נושא הגלובליזציה.

משה טרי: אנחנו חייבים להשתלב בעולם.

משה טרי: בלי זה אנחנו נפגר.

משה טרי: לצורך זה קיבלנו החלטה לאמץ את התקינה הבינלאומית.

משה טרי: אנחנו מביאים שיטות מקובלות בעולם, כמו שיטות חיתום ועוד שורה שלימה של דברים.

משה טרי: לפני שבועיים חתמתי על הסכם שיתוף פעולה עם ההולנדים.

משה טרי: אנחנו הולכים לחתום עם היוונים, אנחנו בדרך לעשות את זה עם האנגלים.

משה טרי: אנחנו עובדים חזק מאוד על התחברות לאירופה.

משה טרי: אירופה היום היא כמו ארצות הברית.

משה טרי: ההשתלבות שם נותנת לנו יתרונות מאוד גדולים.

משה טרי: התחלנו בדבר הזה.

משה טרי: אני מניח שנקבל סיוע מאוד גדול בהשתלבות שלנו בהולנד.

משה טרי: אנחנו, עם מאה ומשהו עובדים, מתמודדים עם מיטב עורכי הדין מהארץ ומהעולם, עם מיטב רואי החשבון מהארץ ומהעולם, עם הסוגיות הכי מורכבות והכי מסובכות.

משה טרי: בלי הכלים המחשוביים וכוח האדם המיומן לא היינו יכולים להתמודד עם הדברים האלה.

משה טרי: השוק הולך ונעשה הרבה יותר מורכב, הרבה יותר מסובך, הרבה יותר גלובאלי.

משה טרי: אלה דברים שלא הכרנו בעבר.

משה טרי: היום המוצרים הם חובקי עולם.

משה טרי: העסק נהפך כל כך מורכב ומסובך, שאנחנו חייבים להתאים את עצמנו.

משה טרי: אנחנו לא יכולים להגיד שלא נתיר כי לא מבינים.

משה טרי: המשימה שלי היא להשביח את האנשים בצורה כזאת שנוכל להתמודד עם המורכבות הזאת.

משה טרי: אחת מהמטרות ששמנו לעצמנו היא להגדיל את השוק, להביא לכאן שחקנים גדולים.

משה טרי: כשאתה מסתכל על שווקי ההון המפותחים בעולם - סינגפור, הונג-קונג - אתה רואה ששוק ההון שם הוא בסדר גודל הרבה יותר גדול מאשר כאן.

משה טרי: אין שום סיבה שנשים את החסמים בפני אותם קנדידטים פוטנציאליים.

משה טרי: אנחנו מסירים חסמים שמונעים ממשקיעים פוטנציאליים לבוא לכאן.

משה טרי: יש בהחלט התעניינות לא מבוטלת.

משה טרי: ההיקפים הם של עשרות מיליארדים.

משה טרי: אין ספק שהפעילות ברשות גדלה בהיקפים עצומים.

אברהם-בייגה שוחט: כמה הנפקות עשיתם השנה?

משה טרי: מעל 800.

אברהם-בייגה שוחט: קרנות נאמנות?

משה טרי: כן.

משה טרי: אנחנו השנה הסרנו כמעט את כל המכשלות שהיו.

משה טרי: השיא זה תשקיף מדף.

משה טרי: תשקיף המדף אמור להתחרות עם הבנקים.

משה טרי: כשאתה רואה שהתנאים בשוק הבשילו, שיש ריבית שמתאימה לך, אז אתה תוך שעה יכול לגייס.

אברהם-בייגה שוחט: ואם מצב הפירמה משתנה?

משה טרי: אז אתה מעדכן.

משה טרי: יש פה את אותה שיטה כמו בארצות הברית.

אברהם-בייגה שוחט: האם האג"ח הלא סחיר לא צריך תשקיף?

משה טרי: האג"ח הלא סחיר לא צריך תשקיף.

משה טרי: אתה מעלה נקודה שהיא בעייתית.

משה טרי: הדבר הראשון שעשינו זה שאיפשרנו לבורסה לעשות מעין תשתית מסחר, שבה המסחר בניירות הערך הלא סחירים יוכל להתבצע.

משה טרי: אם זה יהיה בממדים גדולים לא תהיה לנו ברירה, אנחנו נצטרך לפקח עליו ולמצוא דרכים.

משה טרי: יכול להיות שנבוא לכאן.

משה טרי: היעד הסופי שלנו זה לסייע להפוך את מערכת שוק ההון לאלטרנטיבה נוספת למערכת הבנקאית.

משה טרי: בכל שווקי ההון בעולם יש את האיזון בין שוק ההון למערכת הבנקאית.

משה טרי: יש שני מקורות מימון לפעילות כלכלית.

משה טרי: אם לא טוב לך עם הבנק אתה הולך לשוק ההון.

משה טרי: בשביל שתוכל לעשות את זה אתה צריך את התנאים.

משה טרי: הורדנו את מס בולים.

משה טרי: אמרנו גם שאנחנו מוכנים להוריד את כל האגרות בשנתיים הראשונות לכל מי שיבוא וינפיק אג"ח קונצרניות.

משה טרי: כל זה כדי ליצור תשתית לשוק חוץ בנקאי.

משה טרי: השנה הזאת היא שנה שאנחנו הולכים להגביר בצורה מאוד משמעותית את הפעילות.

משה טרי: הפעם, בגלל שאנחנו לא יכולים לגייס כוח אדם נוסף, אנחנו הולכים לעשות out sourcing בכל הפעילויות שאנחנו הולכים לעשות.

דני יתום: התקציב שאתה מציג לשנת 2005 גדול יותר מאשר התקציב לשנת 2004 ב-7%, זאת בשעה שאנחנו מקצצים במקומות אחרים.

דני יתום: לא רק שלא מותירים את התקציבים האחרים על כנם, אנחנו חותכים בבשר החי.

דני יתום: אני רואה שמחצית מהתוספת היא בשכר.

דני יתום: עלות השכר עולה מ40 מיליון שקל ל43.5 מיליון שקל.

דני יתום: זה משהו כמו 3.5 מיליון שקל עלות שכר.

דני יתום: אני מבקש לדעת מה עומד מאחורי הדברים האלה.

יעקב ליצמן: יש לו תוספת בכוח אדם.

דני יתום: אין לו תוספת בכוח אדם.

יעקב ליצמן: הוא מבקש 5 אנשים.

דני יתום: 5 אנשים זה 3.5 מיליון שקל?

דני יתום: יש כאן עוד חצי מיליון שקל שמורכב מ200 אלף שקל ייעוץ אסטרטגי ו200 אלף שקל קשרי חוץ בינלאומיים.

דני יתום: האם זה מתקשר למה שאמרת קודם?

דני יתום: מה זה הייעוץ האסטרטגי?

אברהם-בייגה שוחט: יש סתירה בין התקציב המעודכן של 2004 והביצוע בפועל לתקציב של שנה הבאה.

אברהם-בייגה שוחט: השנה תהיו בעודף הכנסות גדול מאוד.

סמדר אלחנני: התקציב הוגש אחרי התחלת שנת הכספים.

סמדר אלחנני: מן הראוי היה שהוא יבוא לפני תחילת שנת הכספים.

משה טרי: זה לא תלוי בנו.

סמדר אלחנני: מאז שזה הונח אצלנו עבר זמן.

סמדר אלחנני: דוח הביצוע הוא רק 9 חודשים.

סמדר אלחנני: אפשר היה עכשיו לעדכן.

סמדר אלחנני: מכיוון שהרשות לא שייכת לתקציב המדינה היא צריכה כרית ביטחון.

סמדר אלחנני: לפעמים יש לה הכנסות גבוהות, לפעמים יש לה פחות הכנסות.

סמדר אלחנני: היא צריכה כרית ביטחון שתאפשר לה פעילות ברמה קבועה.

סמדר אלחנני: צריך לקבל מאזן בוחן.

סמדר אלחנני: אין לכם את הדוח הסופי ל2004, אז לפחות איזה שהוא מאזן בוחן.

משה טרי: המאזן עוד לא אושר.

סמדר אלחנני: אז לפחות את האחרון.

משה טרי: אין שום בעיה.

סמדר אלחנני: היו שנים שהבטיחו שתהיה הפחתה באגרות אם יהיה עודף.

משה טרי: מאז שהתמניתי לתפקיד אני מביא כל שנה הפחתה באגרות.

מאיר בקליניק: אני שלחתי את דוח הכספים של 2003.

מאיר בקליניק: אני אתן לכם את ביצוע התקציב לסוף 2004.

מאיר בקליניק: האגרה השנתית נכנסת פעם אחת בשנה, היא לא נכנסת לאורך כל השנה.

מאיר בקליניק: בשנה שעברה הגענו הנה ואישרתם לנו להוריד את האגרה ב12%.

מאיר בקליניק: לאור מה שנראה כרגע נבוא גם השנה.

מאיר בקליניק: ההכנסה שמאפשרת לנו להוריד את האגרות היא האגרה הגמישה, כלומר אגרת פרסום תשקיף.

מאיר בקליניק: אנחנו בתחילת השנה לא יכולים לדעת לכמה היא תגיע.

מאיר בקליניק: לקראת סוף השליש הראשון אנחנו נדע, ואז נבוא אליכם ונבקש הקטנה.

מאיר בקליניק: אני לא יודע להגיד בכמה, כי זה מותנה בהכנסות שיהיו לנו מהאגרה.

אברהם-בייגה שוחט: מה אתם עושים עם 13 מיליון עודף?

מאיר בקליניק: ה-13 מיליון האלה מנוהלים באופן עיוור על ידי שני מנהלי תיקים.

מאיר בקליניק: 80% מההכנסות זה מהאגרה השנתית.

מאיר בקליניק: האגרה השנתית נכנסת באוגוסט.

מאיר בקליניק: היא צריכה לכסות מאוגוסט עד אוגוסט, היא לא מכסה מאוגוסט עד ינואר.

מאיר בקליניק: את זה צריך לקחת בחשבון.

מאיר בקליניק: אם פעם ירצו לשנות את המועד זה יהיה סיפור אחר, אבל כרגע זה המועד.

יעקב ליצמן: למה לא משנים?

מאיר בקליניק: זה מהתקופה שהתקציב היה מאפריל עד מארס.

אברהם-בייגה שוחט: בכמה אתם רוצים להוריד את האגרה?

מאיר בקליניק: אני לא יכול להגיד לך כרגע, אבל לפחות כמו בשנה שעברה.

משה טרי: אני כל שנה הגעתי הנה.

משה טרי: הכל אצלנו גלוי ושקוף.

משה טרי: כל שנה הורדנו.

משה טרי: המטרה של הרשות לניירות ערך היא לא לעשות כסף או לצבור כסף.

דני יתום: מה הייעוד של הכסף?

משה טרי: כל התפעול של הרשות.

משה טרי: כל מה שאתה רואה כאן כפוף לממונה על השכר.

משה טרי: הכל באישורו ובתיאום איתו.

יעקב ליצמן: למה האוצר מתערב בתקציב רשות ניירות ערך ולא בתקציב של משרד המבקר?

אברהם-בייגה שוחט: התפקיד של מבקר המדינה הוא לבקר.

יעקב ליצמן: התקציב של רשות לניירות ערך מגיע לוועדת כספים כתקציב נפרד, כי רוצים שהוא יהיה עצמאי.

יעקב ליצמן: למה האוצר צריך להתערב?

אברהם-בייגה שוחט: הממשלה מתנתקת מהפעילות, היא לא מתנתקת מהאחריות.

יעקב ליצמן: כנראה שאם הוא יושב שם הוא לא מתנתק.

אברהם-בייגה שוחט: הוא יכול לקבוע את האגרות?

יעקב ליצמן: הוא יכול.

אברהם-בייגה שוחט: הממשלה צריכה לדעת מה מתרחש בכל תאגיד ממשלתי.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא קשור אם זה רשות נמלים, רשות שדות התעופה או הרשות לניירות ערך.

אברהם-בייגה שוחט: היא צריכה לפקח כל זמן שהיא נתנה להן לעשות פעולה שלטונית.

אברהם-בייגה שוחט: זה האופי של תאגיד.

יעקב ליצמן: מי בעד תקציב הרשות לניירות ערך לשנת 2005, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: בעד – פה אחד