ועדת המשנה לתיקונים בחוקי הבחירות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 3, 2005-06-21 13:00

גדעון סער: אני פותח את הישיבה.

גדעון סער: אנחנו עוסקים בתיקון חוק הבחירות לכנסת.

גדעון סער: מר אהוד שיל"ת, בבקשה.

אהוד שיל"ת: סעיף 1 - תיקון סעיף 13: "(א) בסעיף 13 לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ"ט-1969 (להלן - החוק העיקרי): (א) בסעיף קטן (א) המילים 'בכל שנה' - יימחקו".

גדעון סער: זאת אומרת, זה תיקון טכני.

גדעון סער: במצב החוקי הקיים לא ניתן לבצע את זה, אם כי זה לא רלוונטי לשאלה עד כמה מעודכן ספר הבוחרים.

אהוד שיל"ת: הסברתי לך יותר בהרחבה מה היה התיקון הקודם.

אהוד שיל"ת: התיקון הקודם הוא פשוט שריד מהשיטה הקודמת.

גדעון סער: אבל לא טוב שספר הבוחרים יהיה מעודכן בתכיפות יותר גדולה?

אהוד שיל"ת: אין לנו היום בעיה לשלוף פנקס מתי שאנחנו רוצים.

גדעון סער: ברגע שיש בחירות, זה תלוי בפנקס המעודכן.

גדעון סער: גם כשיש בחירות מקומיות, זה אותו הדבר.

אהוד שיל"ת: השיטה היום היא ששולפים את הפנקס תמיד ביום חמישי בשבוע, אחרי שהלשכות מסיימות את העבודה - כל עדכוני המען עד וכולל אותו יום חמישי כבר נכנסים.

אהוד שיל"ת: שולפים את זה ביום חמישי בלילה, ביום שישי בודקים אם אין תקלה.

אהוד שיל"ת: אם יש תקלה, שולפים שוב במוצאי שבת.

אהוד שיל"ת: ביום ראשון הפנקס בתוקף.

אהוד שיל"ת: זה שבוע לפני הגשת הרשימות.

דלית דרור: פעם היה מועד לעררים, שינוי כתובת.

דלית דרור: היום אפשר לעשות כל הזמן עררים, ביום מסוים יורד הגרזן, נשלף הפנקס וזה הפנקס המעודכן.

אהוד שיל"ת: פסקה (ב) של סעיף 1: "בסעיף קטן (ב) המילים 'לא יאוחר מהיום ה-113 שלאחר היום הקובע' - יימחקו".

קרן ויינשל: אנחנו מוחקים את "מהיום ה-113 שלאחר היום הקובע", וזה בסדר כי זאת הגדרה שהיא כבר לא רלוונטית.

קרן ויינשל: השאלה אם לא כדאי לעשות מועד אחר כדי לקבוע אזורי קלפי מיוחדים.

קרן ויינשל: סעיף 13(ב) מדבר על "הוועדה המרכזית רשאית לקבוע על פי הצעת שר הפנים אזורי קלפי", כלומר לקבוע אזור קלפי ליישוב שלא נקבע לו אזור קלפי.

קרן ויינשל: אתם לא חושבים שצריך להיות גבול למועד שעד אז היא חייבת לעשות את זה?

קרן ויינשל: נראה לכם שהיא תוכל לעשות את זה גם כמה ימים לפני הבחירות?

תמי אדרי: יש לה רשות לתקן את אזור הקלפי גם שבוע לפני הבחירות.

דלית דרור: אבל זה לא הוגן לעשות את זה אחרי שהמפלגות בחרו נציגים.

תמי אדרי: אם יש מצב כזה, יש אפשרות לתקן אפילו שבוע אחרי כן.

דלית דרור: אולי נכתוב: תתקנו את זה בכל עת, אבל לא במועד מסוים לפני הבחירות.

דלית דרור: נקבע חודש או משהו שנראה הגיוני.

דלית דרור: יש טעם בהערה של קרן ויינשל.

קרן ויינשל: "הוועדה רשאית ...

קרן ויינשל: לא יאוחר מהיום ה-113 שלאחר היום הקובע".

קרן ויינשל: יכול להיות שצריך למחוק את זה כי היום הקובע הוא כבר לא רלוונטי.

אהוד שיל"ת: אולי: היום ה-60 שלפני יום הבחירות.

קרן ויינשל: צריך לקבוע עד איזשהו תאריך, שלא יוכלו יומיים לפני הבחירות להגיד: הנה יש אזור קלפי חדש.

תמי אדרי: אבל יש לך את סעיף 70.

קרן ויינשל: בסעיף 70 כתוב שבמקרים מיוחדים רשאים לקבוע גם שישה ימים לפני הבחירות.

קרן ויינשל: לפחות זה במקרים מיוחדים.

גדעון סער: את טוענת שצריך להיות דד-ליין לקביעת אזורי קלפי?

קרן ויינשל: כן.

קרן ויינשל: השאלה מה הדד-ליין.

קרן ויינשל: זה תלוי בכם, במה אתם יכולים לעמוד.

אהוד שיל"ת: הוועדה אף פעם לא נוסתה בלוח הזמנים החדש הזה, שהפנקס נשלח ונכנס לתוקף ביום ה-54 שלפני הבחירות.

אהוד שיל"ת: זה בדיוק שבוע לפני הגשת רשימות המועמדים.

אהוד שיל"ת: בזמנו, כשהיה פנקס כל שנה, היו קובעים, היו מתייחסים לזה הרבה לפני הבחירות, כשמכינים את שנת הפנקס.

אהוד שיל"ת: הוא היה נכנס כל שנה ביולי-אוגוסט, בט"ו באב על פי הלוח העברי, והוועדה היתה קובעת את האזורים האלו בינואר של אותה שנה, זאת אומרת 7 חודשים קודם.

אהוד שיל"ת: אפשר לקבוע עד 30 לפני הבחירות.

דלית דרור: מתי המפלגות בוחרות נציגים לוועדות הקלפי, שאז הן צריכות לדעת איזה קלפיות יש ואיזה אין?

אהוד שיל"ת: 21 יום לפני הבחירות.

קרן ויינשל: אז 30 יום נשמע הגיוני.

גדעון סער: 30 יום - נראה לי מאוד קצר.

תמי אדרי: מה עשינו עד היום?

תמי אדרי: קיבלנו ממשרד הפנים את פנקס הבוחרים ואת אזורי הקלפי ומקומות הקלפי - זה היה בחודש ינואר כל שנה - וועדת הבחירות היתה מאשרת.

תמי אדרי: האמת היא שהאישור היה פורמלי לחלוטין.

תמי אדרי: היתה ישיבה פורמלית לגמרי של ועדת הבחירות, והיו מאשרים את הצעת שר הפנים.

תמי אדרי: השופט היה כותב לשר הפנים: "בהתאם לסעיף 13 ...

תמי אדרי: ועדת הבחירות מאשרת את מקומות הקלפי כפי שהצעת לה".

תמי אדרי: בפועל זה היה בחודש ינואר כל שנה.

תמי אדרי: לפני הבחירות, בכל מקרה, ועדת הבחירות - באמצעות הוועדות האזוריות - שולחת אנשים לראות את המקום בשטח פיזית לפני הבחירות.

תמי אדרי: אולי מקום שאישרו אותו בינואר, וקרה לו משהו ופתאום עושים שם שיפוץ.

תמי אדרי: או אם זה מתנ"ס, פתאום עושים שם שינוי.

תמי אדרי: לוועדת הבחירות יש אפשרות לצרף קלפיות, לפצל קלפיות וגם לשנות כתובות במקרה הצורך.

תמי אדרי: עושים את זה תמיד סמוך לבחירות.

תמי אדרי: אם מפצלים קלפי, דואגים שזה יהיה באותו מקום - אם זה בבית ספר, דואגים שהקלפי השנייה תהיה באותו בית ספר - כדי שאנשים לא יצטרכו ללכת למקום אחר.

תמי אדרי: לוועדת הבחירות יש אפשרות לעשות את זה.

תמי אדרי: תיאורטית, עכשיו זה יהיה בדיוק אותו הדבר.

תמי אדרי: נקבע 30 יום, נקבל עוד פעם את הפנקס הזה, הרי בכל מקרה אנחנו מקבלים פנקס.

גדעון סער: כמה זמן לפני הבחירות הייתם מקבלים את הפנקס?

תמי אדרי: בינואר.

תמי אדרי: אם הבחירות בזמן, זה עשרה חודשים לפני הבחירות.

תמי אדרי: אבל זה אושר על-ידי ועדת הבחירות בלי שאף אחד בדק את זה, זה פורמלי לחלוטין.

גדעון סער: אבל האם יש איזשהו פרט שבגללו 30 יום יכול להיות קצר מדי לעניין ההיערכות?

תמי אדרי: ועדות הבחירות האזוריות מתחילות לעבוד בערך חודשיים וחצי או שלושה חודשים לפני הבחירות.

תמי אדרי: המשימה הראשונה שאנחנו מטילים עליהן זה לאתר את מקומות הקלפי, לראות בדיוק איפה הן ואם יש בעיה.

תמי אדרי: אבל אז עוד בכלל אין פנקס.

תמי אדרי: יש הפנקס הישן.

אהוד שיל"ת: אפשר לקבוע את זה ביום ה-60 לפני הבחירות.

תמי אדרי: 60 יום זה מאוחר מדי.

תמי אדרי: ועדות הבחירות לא יספיקו לראות את כל מקומות הקלפי.

דלית דרור: כמה זמן לוקח לראות את מקומות הקלפי?

תמי אדרי: אם עושים צירופים ופיצולים, רוצים שזה ייעשה עד 21 יום לפני הבחירות.

תמי אדרי: ביום ה-21 לפני הבחירות ההודעות על מקום הקלפי כבר צריכות להגיע לאנשים הביתה.

תמי אדרי: אז אנחנו לא מתחילים בזה 60 יום קודם, אנחנו מתחילים לבדוק את הקלפיות 75 יום קודם.

גדעון סער: אין מערכת בחירות שהיא פחות משמונים וכמה ימים.

גדעון סער: אם אתה קובע 75 ימים, זה בסדר.

אהוד שיל"ת: אין לי בעיה עם זה.

אהוד שיל"ת: כשעובר חוק לפיזור הכנסת, באותו יום אני יכול לשלוף את הפנקס.

אהוד שיל"ת: ברגע שיש לי פנקס, יש לי את מקומות הקלפי, ואני יכול לתת את זה לוועדת הבחירות.

תמי אדרי: אני רוצה לקבל את רשימת מקומות הקלפי 70 יום לפני הבחירות.

גדעון סער: אנחנו הולכים פה, בצורה רנדומלית, לקבוע חוק.

גדעון סער: אתם רוצים לעשות שיעורי בית ולחזור לסעיף הזה בישיבה הבאה?

דלית דרור: האם מספיקים לך 45 יום בשביל לבדוק את הקלפיות?

תמי אדרי: לא.

דלית דרור: אם הוא נותן לך את הפנקס 75 יום לפני הבחירות, פחות 45 יום, זה 30 יום.

תמי אדרי: כשבודקים את מקומות הקלפי לא מעניין אותי מי הבוחר.

תמי אדרי: אותי מעניין המקום של הקלפי.

גדעון סער: אם נקבע 75 ימים, איזו בעיה יכולה להתעורר?

אהוד שיל"ת: לא מדובר פה מתי אני מוסר לכם את הפנקס, אלא מתי הוועדה מאשרת את אזורי הקלפי.

אהוד שיל"ת: לכן אנחנו חוזרים ל-30.

אהוד שיל"ת: 75 יום לפני הבחירות תקבלי ממני את הפנקס, יבדקו אותו בוועדות האזוריות, 30 יום לפני הבחירות נאשר אותו סופית.

אהוד שיל"ת: ואז אפשר לשלוח את ההודעות לבוחר, שיגיעו 21 יום לפני הבחירות.

קרן ויינשל: זה בסדר.

קרן ויינשל: סעיף 13(א) אומר "לא יאוחר מהיום ה-70 שלפני יום הבחירות", כלומר 70 יום לפני הבחירות יש לנו את שאר אזורי הקלפי.

קרן ויינשל: זה המצב היום, אתם לא מבקשים לשנות את זה.

אהוד שיל"ת: כן, שיישאר כך.

אהוד שיל"ת: במקום "מהיום ה-113" יהיה "מהיום ה-70".

קרן ויינשל: ה-70 זה הכלל.

קרן ויינשל: האם אתם לא צריכים ימים לחריגים?

קרן ויינשל: הרי היום ה-70 הוא לגבי אזורי הקלפי לפי הצעת שר הפנים.

קרן ויינשל: סעיף (ב) מדבר על יישובים שלא נקבע להם אזור קלפי לפי סעיף קטן (א).

קרן ויינשל: לכן נראה לי שאתם צריכים עוד קצת זמן.

אהוד שיל"ת: לא, זה הולך באופן אוטומטי.

אהוד שיל"ת: הרי אזור קלפי בנוי על גיאוגרפיה - אנשים שגרים ברצף גיאוגרפי מסוים, כל אלה רשומים ברשימה אחת וזה נקרא אזור הקלפי, האזור הגיאוגרפי, והרשימה נקראת רשימה של קלפי.

אהוד שיל"ת: יש יישובים שבהם אי אפשר לבנות את הקלפיות לפי תיחום גיאוגרפי, בעיקר יישובים של המגזר הערבי, כי אין שמות של רחובות ואין מספרים לבתים.

אהוד שיל"ת: ממילא בונים את אותם קלפיות לפי שמות אל"ף-בי"ת של המשפחה.

אהוד שיל"ת: זה נעשה באופן אוטומטי, אין הבדל בין זה שאני קובע את רחוב בן-יהודה ורחוב אלנבי כאזור קלפי, לבין זה שאני קובע במקום אחר שמאל"ף עד גימ"ל זה קלפי אחת ואחר כך מדל"ת עד חי"ת זה קלפי אחרת.

אהוד שיל"ת: זה נעשה כל הזמן, מבחינתי זה אותו אזור קלפי.

אהוד שיל"ת: כל לוחות הזמנים של הכנת פנקס בוחרים, שהיו כתובים בחוקים, אלה לוחות זמנים שנקבעו בשנות ה-50, עוד לפני שהיה מל"מ והכל היה מחושב על-פי הכנה ידנית של פנקס.

אהוד שיל"ת: לכן התחילו את הפנקס בינואר כדי שייכנס לתוקף ביולי.

אהוד שיל"ת: כשאני התחלתי לעבוד במערכת בשנת 1978 לוחות הזמנים כבר היו משוכים כמו גומי, לא היה צריך כל כך הרבה זמן בשביל להכין את הפנקסים.

אהוד שיל"ת: לכן אין לזה משמעות היום.

אהוד שיל"ת: כשאומרים לי "בכל שנה לא יאוחר מהיום ה-70", אם הוועדה הזאת יושבת בסביבות 90 יום לפני הבחירות ודנה בפיזור הכנסת, אני יכול לשלוף פנקס ולתת לה אותו למחרת.

אהוד שיל"ת: לכן זה לא משנה.

אהוד שיל"ת: אם פה כתוב 70, אז גם פה צריך להיות כתוב אותם 70 יום.

אהוד שיל"ת: אפשר 30 יום, אפשר 60 יום, אין בעיה כי הפנקס יישלף ברגע שפה מדברים על פיזור הכנסת.

גדעון סער: אני חושב ש-60 יום זה יותר קל במובן הזה שאז הפער בין ההסדר הכללי להסדר הספציפי הוא 10 ימים.

גדעון סער: הרי פה יש צורך לקבוע אזור קלפי מיוחד.

גדעון סער: הבנתי שעושים סיור בשטח.

גדעון סער: השאלה אם פרק הזמן בין ה-70 ל-60 הוא סביר או לא.

גדעון סער: הבנתי שבעידן המודרני הנַפקות של המועדים היא פחותה, אבל עכשיו אנחנו לא עושים רוויזיה לכל עניין המועדים בחוק.

גדעון סער: אנחנו יוצרים סדר, וסדר גם יוצר ודאות, ואנחנו מתייעצים מה המועד שאנחנו צריכים לקבוע.

גדעון סער: 30 יום נראה לי קצת קצר כאשר הכלל ב-13(א) הוא 70 יום.

גדעון סער: השאלה אם 60 יום זה מועד שאפשר לעמוד בו, האם זה נותן זמן לתהליך שתואר כאן.

אהוד שיל"ת: בהנחה שהיושב-ראש צודק ואין בחירות בפחות משמונים וכמה ימים - -

גדעון סער: זה קורה רק אם הממשלה נופלת בהצבעת אי-אמון או התקציב לא מתקבל.

גדעון סער: אם מחליטים על פיזור הכנסת, בדרך כלל יש חמישה חודשים עד הבחירות.

אהוד שיל"ת: באותו יום שבו מחליטים בכנסת על בחירות, אני יכול לשלוף פנקס ולתת אותו לוועדת הבחירות המרכזית.

אהוד שיל"ת: ועדת הבחירות צריכה בסביבות חודשיים לפני הבחירות להפעיל את הוועדות האזוריות כדי לבדוק את מקומות הקלפי.

אהוד שיל"ת: לקחתי 90 יום פחות חודשיים, לכן דיברתי על 30 יום.

אהוד שיל"ת: אם זה חמישה חודשים, אפשר להאריך את המועד.

אהוד שיל"ת: אני חושב שכדאי להישאר ב-30 יום, לא יאוחר מ-30 יום.

אהוד שיל"ת: אם הם יצליחו לעשות את זה יותר מוקדם, יעשו את זה יותר מוקדם.

אהוד שיל"ת: הרי כתוב תמיד "לא יאוחר", זה תאריך המקסימום.

גדעון סער: למה צריך שייקבעו אזורי קלפי בכל הארץ, ואילו אזור קלפי ליישוב שלא נקבע לו אזור קלפי ואזורי קלפי מיוחדים יישארו 40 יום תלויים באוויר?

אהוד שיל"ת: אני מציע שנשאיר את שניהם 70 יום, שיהיה תואם.

גדעון סער: תמר אדרי, אם נקבע 70 ימים לפני הבחירות, זה ייתן לך את הזמן הנחוץ כדי לעשות סיורים ולבדוק את מקומות הקלפי?

תמי אדרי: אם אני צריכה לבדוק את מקומות הקלפי, זה לא מספיק לי.

תמי אדרי: אני רוצה פחות מ-70 יום.

תמי אדרי: אבל אם מדובר רק על אזורי קלפי, את זה אנחנו בכלל לא בודקים.

קרן ויינשל: הסעיף מדבר רק על אזורי קלפי, השאלה אם בדיקה של מקומות הקלפי יכולה להיעשות עד 70 יום לפני הבחירות.

קרן ויינשל: הרי אין קשר בין מקומות הקלפי לאזורי הקלפי.

קרן ויינשל: אם אתם רואים שמקום הקלפי לא טוב, האם זה יכול להשפיע על אזור הקלפי?

איילת פישמן: ממש לא.

איילת פישמן: קודם כל מגדירים את המשבצת של האזור ואחר כך קובעים איפה הקלפי תהיה.

אהוד שיל"ת: הוועדה אף לא בדקה את אזורי הקלפי, זה דבר שאישרו בלנקו.

גדעון סער: אם שר הפנים מביא את אזורי הקלפי 70 יום לפני הבחירות, אתם אומרים שהוועדה תחליט באותו מועד, ולגבי אזורי קלפי אין לכם צורך לוגיסטי בפחות מזה.

גדעון סער: ובכן, הסיכום הוא 70 יום.

גדעון סער: אהוד שיל"ת, תסכם בבקשה מה התיקון שעשינו.

אהוד שיל"ת: ערב הבחירות האחרונות לכנסת, בדצמבר 2002, תוקן חוק הבחירות ונקבעה בו שיטה חדשה, מהפכנית, להכנת פנקס בוחרים.

אהוד שיל"ת: בעוד שהשיטה הקודמת היתה שכל שנה מכינים פנקס - יש בחירות, אין בחירות - והוא עומד בתוקף לשנה, באה השיטה החדשה ואומרת: רק כשיש בחירות מכינים פנקס.

אהוד שיל"ת: נשארו פה שרידים מלוחות הזמנים הקודמים.

גדעון סער: מי בעד סעיף 1, תיקון סעיף 13?

גדעון סער: בעד סעיף 1 - כולם נגד - אין סעיף 1 נתקבל.

גדעון סער: סעיף 1 נתקבל פה אחד.

גדעון סער: נעבור לסעיף 2.

אהוד שיל"ת: סעיף 2 עוסק בסעיף 21(א) לחוק, שבו נאמר "הוועדה המרכזית תקבע בכל שנה את מספר חבריה של כל אחת מוועדות הקלפי".

אהוד שיל"ת: היה כתוב "בכל שנה" כי כל שנה היה פנקס והיה צריך לקבוע את מספר החברים.

אהוד שיל"ת: אנחנו מציעים במקום "בכל שנה", לכתוב "לא יאוחר מהיום ה-50 שלפני יום הבחירות".

אהוד שיל"ת: אי אפשר לפני כן כי הפנקס נשלח ביום ה-54 ונכנס לתוקף ביום ה-51 לפני הבחירות, יום אחרי כן הוועדה יכולה לשבת ולקבוע.

גדעון סער: השאלה אם ארבעה ימים - מהיום ה-54 עד היום ה-50 - זה מספיק.

אהוד שיל"ת: אפשר לקבוע "לא יאוחר מהיום ה-40 שלפני יום הבחירות".

אהוד שיל"ת: מבחינתי אין בעיה.

גדעון סער: אני מרגיש שהישיבה לא הוכנה במובן הזה שהמועדים הם רנדומליים לחלוטין.

גדעון סער: אני שואל הפוך: קיצצנו מ-50 ל-40 כדי שיהיה המרווח.

גדעון סער: האם יש הוראות אחרות בחוק שמבחינתן קביעה של 40 יום לפני הבחירות משבשת משהו?

תמי אדרי: אחרי שהוועדה קבעה 40 יום לפני הבחירות את ההרכב הסיעתי, זה עובר לוועדות האזוריות.

תמי אדרי: הוועדות האזוריות נותנות את מקומות הקלפי לכל הנציגים של המפלגות כדי שהן ידעו איפה הם צריכים למנות אנשים, לפי החוק עד 21 יום לפני הבחירות הם צריכים למנות את האנשים.

תמי אדרי: במציאות ממנים אותם גם ביום הבחירות ועד יומיים לפני כן.

תמי אדרי: לפי החוק יש מ-40 יום עד 21 יום, יש מספיק זמן.

תמי אדרי: לפי החוק, יושבי-ראש ועדות הבחירות האזוריות ממנים את יושבי-ראש ועדות הקלפי בכל מקומות הקלפי.

תמי אדרי: אם הוועדה המרכזית אישרה את ההרכב הסיעתי 40 יום לפני הבחירות, יש להם זמן עד 21 יום לפני הבחירות.

גדעון סער: הזמן שבין ה-54 ל-40 יום הוא מספיק?

תמי אדרי: זה הזמן שאני צריכה בשביל להכין מחשובית ולבדוק שהכל בסדר.

תמי אדרי: זה מספיק.

גדעון סער: אני מציע שסעיף 2 יתוקן לפי ההצעה, בשינוי - במקום "לא יאוחר מהיום ה-50", "לא יאוחר מהיום ה-40 שלפני הבחירות".

גדעון סער: מי בעד התיקון?

גדעון סער: בעד סעיף 2 - כולם נגד - אין סעיף 2 נתקבל.

גדעון סער: סעיף 2 התקבל פה אחד.

גדעון סער: נעבור לסעיף 3.

אהוד שיל"ת: סעיף 3 עוסק בסעיף 26 לחוק, שזה הסעיף שעוסק בהכנת פנקס הבוחרים.

אהוד שיל"ת: סעיף קטן (ה) קובע: "שר הפנים יציג את הפנקס לציבור באינטרנט בתקופה ...".

גדעון סער: אני מבין שאת זה אומר החוק הנוכחי.

גדעון סער: ביצעתם אותו?

אהוד שיל"ת: ביצענו אותו ערב הבחירות האחרונות לכנסת לפי הוראת שעה שנקבעה להכנת הפנקס.

אהוד שיל"ת: זה היה באינטרנט, ואחרי שהצגנו אותו באינטרנט - היתה פנייה למשרד ראש הממשלה מגופי הביטחון שלנו שלא להציג זאת, הם לא מסכימים בשום אופן להציג פנקס באינטרנט.

אהוד שיל"ת: אני לא הייתי בדיונים האלה.

גדעון סער: אתה מציע משהו על סמך עמדה של גורמי הביטחון בדיונים שלא היית בהם?

גדעון סער: לא נדון בזה עכשיו.

תמי אדרי: אני רוצה להגיד מה היה.

תמי אדרי: ב-1999 מיכאל איתן היה סגן יושב-ראש ועדת הבחירות והציע להציג את פנקס הבוחרים באינטרנט, קיבלו את זה בוועדת הבחירות, השופט הסכים והצגנו את הפנקס באינטרנט.

תמי אדרי: ב-2003 מישאל חשין היה יושב-ראש ועדת הבחירות, ובהתחלה חשבנו שנעשה אותו הדבר כי אנשים היו מרוצים מהעניין הזה.

תמי אדרי: היתה פגישה שלא השתתפנו בה, פגישה בארבע עיניים, בין האנשים שאהוד מדבר אליהם לבין יושב-ראש ועדת הבחירות, והוא נתן לי הוראה - לא רק בעל פה, אלא אפילו בכתב - שלא להציג את פנקס הבוחרים באינטרנט.

גדעון סער: המינימום שנדרש מאותם גורמים ששיכנעו את כבוד השופט חשין, הוא לפחות לשכנע אותי ואז הייתי יכול לשכנע את הוועדה.

אהוד שיל"ת: אפשר לזמן אותם.

גדעון סער: בסדר, אבל לא נדון בזה היום.

גדעון סער: תדאגו לחבר אותם אליי, אני לא יכול להיות חותמת גומי.

אהוד שיל"ת: היתה פגישה בינם לבין השר פורז בזמנו.

גדעון סער: אני אפעיל שיקול דעת אם זה דבר שגם חברי הוועדה צריכים לדעת.

גדעון סער: אי אפשר לחוקק כך.

אהוד שיל"ת: אני אעביר את המסר שיפנו אליך.

אהוד שיל"ת: זאת דרישה שלהם שהיא מאוד נחרצת.

אליעזר כהן: אני יכול להבין למה, אבל צריך לשמוע את זה מהם.

אליעזר כהן: אם אין מניעה - ולדעתי לא צריכה להיות מניעה - שכל חברי הוועדה ישמעו את הדברים, שיופיעו בדלתיים סגורות.

אהוד שיל"ת: אני אפנה אותם אליך.

אהוד שיל"ת: קיבלתי את זה דרך המרשם, אני לא יודע מיהם אישית.

אהוד שיל"ת: הסעיף הבא, סעיף 4, מתקן את סעיף 56 שעוסק במועמדים עובדי מדינה או עובדי ציבור אחרים.

אהוד שיל"ת: בסעיף קטן (ב) נאמר: "עובד המדינה פרט למורה וחייל בשירות קבע של צבא הגנה לישראל, ששמו נכלל באחת מרשימות המועמדים, יופסק שירותו מיום הגשת הרשימות".

אהוד שיל"ת: אנחנו מבקשים שבמקום "וחייל בשירות קבע", יבוא "חייל בשירות סדיר לפי חוק שירות ביטחון וכן חייל בשירות קבע".

דלית דרור: יש מועמדים בשירות סדיר?

דלית דרור: מישהו בן 20 מועמד לרשימה בכנסת?

אהוד שיל"ת: יש שירות סדיר שהוא אחרי גיל 20, עתודאים.

אהוד שיל"ת: הצבא ביקש להכניס את התיקון הזה.

גדעון סער: אני חושב שאין פה מחלוקת בעניין הזה.

גדעון סער: אדם שהצליח להיבחר, שירותו ייפסק בתקופת כהונתו.

אהוד שיל"ת: מדובר על תקופת המועמדות, שהיא תקופה רגישה.

אהוד שיל"ת: לגבי חברות יש אחר כך הוראה אחרת - אם הוא נבחר.

איילת פישמן: פה מדובר על תקופת המועמדות, לא על החברות בכנסת.

גדעון סער: אבל פה כתוב הפוך.

גדעון סער: בהסברים שלכם לסעיף 4 כתוב:

גדעון סער: כך שיהיה ברור כי ייפסק שירותו של חייל גם בתקופת כהונתו ולא רק בתקופת היותו מועמד לכנסת.

גדעון סער: מהתיקון שהגשתם, אני מבין שנושא המועמדות הוא ברור ונושא הכהונה הוא לא ברור.

אהוד שיל"ת: הסעיף הבא אומר למחוק את סעיף קטן (ג).

אהוד שיל"ת: אין טעם להתייחסות כפולה כזאת.

אהוד שיל"ת: אם מכניסים פה את המילים "חייל בשירות סדיר", אז סעיף (ג) נכנס בסעיף קטן (ב).

איילת פישמן: סעיף (ב) משופר שווה (ב) ו-(ג) הנוכחיים.

גדעון סער: התיקון ברור.

גדעון סער: בסעיף (ב) ייכתב "בשירות סדיר או קבע", ואנחנו משמיטים אחר כך את סעיף (ג).

גדעון סער: זה משרת את מה שאתם רוצים.

גדעון סער: מי בעד סעיף 4?

גדעון סער: בעד סעיף 4 - כולם נגד - אין סעיף 4 נתקבל.

גדעון סער: סעיף 4 התקבל פה אחד.

גדעון סער: אנחנו עוברים לסעיף 5.

אהוד שיל"ת: סעיף 5 מתקן את סעיף 71 לחוק, והוא עוסק במספר העותקים של פנקס הבוחרים ששר הפנים מוסר לוועדת הבחירות המרכזית; אלו עותקים שהולכים לוועדת הקלפי שמשתמשת בהם ביום הבחירות.

אהוד שיל"ת: היום כתוב בחוק 8 עותקים; לפני שהיו בחירות ישירות לראש הממשלה, שיש בהן גם סיבוב שני או בחירות חוזרות, זה היה 4 או 6 עותקים.

אהוד שיל"ת: אנחנו מציעים להעמיד את זה על 5 עותקים.

אהוד שיל"ת: מה שקורה זה כך.

אהוד שיל"ת: מעבירים לכל קלפי 2 אלפונים כאלה, 2 אלפונים נוספים נשמרים לרזרבה בוועדה האזורית, ועוד 2 אלפונים נוספים נשמרים במחסן המרכזי שמא גם 2 אלפוני הרזרבה יישרפו.

אהוד שיל"ת: משנחקק חוק הממשלה שבו יש בחירות ישירות לראש הממשלה ויש בחירות חוזרות, הדפסנו עוד זוג אחד שיהיה רזרבה לסיבוב השני.

אהוד שיל"ת: זה עולה הון עתק להדפיס את הפנקסים, מדובר בכמויות אדירות של דפים ואחר כך זה הולך לגריסה.

אהוד שיל"ת: אנחנו רוצים שוב לעבור לרמה נורמלית סבירה של פנקסים, שזה 5 פנקסים - שיהיו 2 בוועדת הקלפי, 2 בוועדה האזורית לרזרבה ועוד עותק אחד במחסן המרכזי.

גדעון סער: היום מדובר על 8 עותקים.

גדעון סער: מה ההבדל בין בחירות ישירות לבחירות כפי שהן עכשיו?

תמי אדרי: כשהיו בחירות ישירות לראש הממשלה היה יכול להיות סיבוב שני כעבור שבועיים מפרסום התוצאות.

תמי אדרי: ועדת הבחירות לא היתה יכולה להתחיל להיערך אז, היינו מוכנים כל הזמן כאילו יש סיבוב שני.

תמי אדרי: זה בזבוז כסף, כי בסוף לא היה סיבוב שני.

תמי אדרי: אבל מכיוון שקבעו שהסיבוב השני יהיה כל כך מהר אחרי הסיבוב הראשון, היינו צריכים שיהיה לנו כל הציוד מוכן אם צריך.

תמי אדרי: בזמנו זה תוקן כך שיהיה לנו הכל מוכן לסיבוב השני.

תמי אדרי: עכשיו אין בחירות ישירות ואין סיבוב שני, אז אין שום סיבה שיהיו 8 עותקים.

תמי אדרי: בשביל מה להוציא סתם כסף?

תמי אדרי: אנחנו מציעים שיהיו 5 עותקים.

אהוד שיל"ת: לפני הבחירה הישירה היו 6 עותקים, אבל לא צריך גם 6.

גדעון סער: מה זה משנה כל כך?

אהוד שיל"ת: זה עולה המון כסף.

אהוד שיל"ת: נייר זה דבר יקר, ההדפסה היא יקרה, וזה מיותר.

אהוד שיל"ת: זה לקחת ערימה של דולרים ולהעביר את זה לנייר חדרה לגריסה.

אהוד שיל"ת: זה ממש בזבוז.

גדעון סער: עכשיו אתה אומר 5 עותקים, ואני מתפתה לאשר כי אני אוהב לחסוך.

גדעון סער: מצד שני, לפני חוק הבחירה הישירה היו 6 עותקים.

גדעון סער: למה פעם זה היה 6?

אהוד שיל"ת: גם המספר 6 היה מיותר.

אהוד שיל"ת: לא השתמשו בזה.

אהוד שיל"ת: תחשוב כמה פעמים היה צריך לספק לוועדת הקלפי מהרזרבה של הוועדה האזורית.

אהוד שיל"ת: אף פעם זה לא קרה, אפילו לא בקלפי בודדת.

אהוד שיל"ת: עכשיו מדובר על כל הארץ, 8,000 קלפיות שמחזיקים 2 אלפונים בוועדת הקלפי כמו שצריך, עוד 2 בוועדה האזורית ועוד 2 במחסן המרכזי בחולון.

אהוד שיל"ת: מה יקרה אם יחזיקו רק אחד במחסן המרכזי בחולון?

גדעון סער: האם לדעת כולם 5 עותקים מספיקים?

אליעזר כהן: אני חושב שכן.

גדעון סער: האם יש מישהו שחולק על זה?

דורית ואג: לי נראה שגם 4 מספיקים.

דורית ואג: אם זה כזה חיסכון, אפשר להסתפק ב-4.

גדעון סער: נצביע על 5 עותקים.

גדעון סער: מי בעד?

גדעון סער: בעד סעיף 5 - כולם נגד - אין סעיף 5 נתקבל.

גדעון סער: סעיף 5 התקבל פה אחד.

אהוד שיל"ת: אנחנו מגיעים לסעיף 6, המתקן את סעיף 74 שעוסק באמצעי זיהוי של הבוחר.

אהוד שיל"ת: אנחנו מציעים לכתוב בחוק את מה שהיה כבר פעמיים בהוראות שעה, ושנכנס כבר בחוק הרשויות המקומיות, שאפשר לזהות את הבוחר גם באמצעות תעודת זהות, גם באמצעות דרכון תקף וגם רשיון נהיגה תקף שיש בו תמונה של בעל הרשיון.

אהוד שיל"ת: בבחירות לרשויות המקומיות ב-2003 הצביעו כך.

איילת פישמן: ברשויות המקומיות זה פעל וזה עובד מצוין.

איילת פישמן: זה פשוט מקל על אנשים.

אהוד שיל"ת: אני רוצה להסביר.

אהוד שיל"ת: חוק הבחירות מונח לפנינו כמעט כמו שחוקקו אותו ב-1949.

אהוד שיל"ת: ב-1949 לכל אדם היתה תעודת זהות.

גדעון סער: האם הטיעון הוא שלא לכל אזרח יש תעודת זהות?

איילת פישמן: הטיעון הוא: בוא נקל על האנשים.

גדעון סער: מה זה מקל?

גדעון סער: אדם הולך למגירה ומוציא את תעודת הזהות.

דורית ואג: על פי החוק הוא צריך לשאת אותה עליו.

גדעון סער: אז למה נקל עליו שלא תהיה לו תעודת זהות על-ידי זה שנאפשר לו להצביע באמצעות רשיון נהיגה?

גדעון סער: אם לפי החוק, כפי שאומרת מנהלת הוועדה בצדק, אדם צריך לשאת את תעודת הזהות עליו - לפחות שיהיה לו את זה פעם בבחירות.

דורית ואג: הרעיון של דרכון נראה לי יותר טוב מתעודת זהות, כי דרכון מחליפים כל עשר שנים אז סביר שהתמונה יחסית מעודכנת פה.

דורית ואג: תעודת זהות לפעמים לא מחליפים 50 שנה.

תמי אדרי: אסביר למה היתה הוראת שעה.

תמי אדרי: בדרך כלל עושים שביתות כשזה כואב, ואז כמעט בכל מערכת בחירות יש שביתה במשרד הפנים ואנשים לא יכולים לקבל תעודת זהות.

תמי אדרי: הם רוצים, הם יודעים שאין להם תעודה, שהם איבדו אותה, אבל משרד הפנים בשביתה.

גדעון סער: אני מבין שבבחירות לרשויות המוניציפליות עבדו כפי שאתם מציעים.

איילת פישמן: כן, בחוק קבוע, לא בהוראת שעה.

גדעון סער: גברתי היועצת המשפטית, יש לך הסתייגות?

קרן ויינשל: יש לי רק הערה ניסוחית.

קרן ויינשל: מספיק להגיד "תעודת זהות שניתנה לפי חוק המרשם", אני לא רוצה להגיד "לפי פקודת מרשם התושבים".

קרן ויינשל: בפקודת מרשם התושבים יש סעיף שאומר שכל תעודת זהות שניתנה לפי פקודת מרשם התושבים רואים אותה כאילו ניתנה לפי חוק המרשם.

קרן ויינשל: אני לא רוצה להזכיר תעודה שכבר לא קיימת בחוק.

קרן ויינשל: זה תיקון חקיקה חדש.

איילת פישמן: אין בעיה.

גדעון סער: האם אנחנו לא מגדילים את אפשרויות הזיוף בכך שאנחנו מאפשרים עוד אמצעי זיהוי?

גדעון סער: איילת פישמן: להיפך.

גדעון סער: בתעודת הזהות, עד שאיבדתי אותה לפני שנה, הסתובבתי עם התמונה שלי מגיל 16.

גדעון סער: זה מגוחך.

גדעון סער: דרכון כל כמה שנים אתה מחליף ומעדכן.

גדעון סער: התמונה בדרכון הרבה יותר מעודכנת מתמונה בתעודת זהות.

גדעון סער: האם אין בעלי רשיון נהיגה שהם לא אזרחים, שאין להם זכות בחירה?

איילת פישמן: יש, אבל הם לא בפנקס.

איילת פישמן: הרי הוועדה צריכה למצוא אותו בפנקס הבוחרים.

איילת פישמן: הוא בא להצביע, לא מוצאים אותו ברשימה, ממילא הוא לא יצביע.

גדעון סער: אז זה סתם יוצר עיכוב ובעיה.

גדעון סער: כי בבחירות המוניציפליות מצביעים גם תושבים שאינם אזרחים.

גדעון סער: לכנסת מצביעים רק אזרחים.

גדעון סער: לכן מה שאתם מציעים, לפשט את ההליכים, הוא לא אחד לאחד, כי יש אנשים שיש להם דרכונים, יש אנשים עם רשיון נהיגה שאינם בעלי זכות בחירה, ואז יתחילו בירורים ובעיות.

איילת פישמן: כמה כאלה יש?

איילת פישמן: יהיה אחד בקלפי, שניים בקלפי?

אהוד שיל"ת: ממה אתה חושש?

גדעון סער: זה מסרבל.

גדעון סער: אם זה רק עם תעודת זהות, זה פשוט יותר.

אהוד שיל"ת: כשקבעו שההצבעה תהיה עם תעודת זהות, זאת היתה התעודה כאן.

אהוד שיל"ת: בעולם, בארצות הברית, אין תעודת זהות.

אהוד שיל"ת: אתה בא עם כרטיס הביטוח הלאומי או רשיון הנהיגה, כל תעודה שיש עליה תמונה שאפשר לזהות אותך היא תעודה טובה לזיהוי.

גדעון סער: יש אנשים שמזייפים דרכונים לצרכים אחרים.

אהוד שיל"ת: תעודת זהות מזייפים הרבה יותר בקלות.

גדעון סער: יכול להיות, אבל אין ספק שאתה מגדיל את אפשרויות הזיוף ומגדיל את אפשרויות הסרבול.

גדעון סער: מה התועלת בזה לדעתכם?

אהוד שיל"ת: זה מקל על הציבור.

אהוד שיל"ת: נדמה לי שמוציאים 150 או 200 אלף זהות בחודש שלפני הבחירות.

אהוד שיל"ת: זה הלחץ שנוצר בלשכות.

אהוד שיל"ת: אנחנו רוצים פשוט להקל על האנשים האלה, לאפשר להם לבחור לכנסת כשהם מזדהים באמצעי סביר כזה או אחר.

גדעון סער: אני לא רגוע לגמרי, אבל מאחר שאנחנו רק בקריאה ראשונה והוויכוח הזה בוודאי יתעורר בהמשך ההליכים - או שהוא לא יתעורר - אני מציע להכליל את זה אם זה מקובל עליך, חבר הכנסת כהן.

גדעון סער: אתה בעד זה?

אליעזר כהן: בהחלט כן.

גדעון סער: אני רק מציע להוסיף, מהטעם של ההוראה שקיימת בחוק החסינות, תעודת חבר כנסת, שגם היא תהיה כלולה בין התעודות.

דלית דרור: מספיק שזה כתוב בחוק החסינות.

אהוד שיל"ת: עדיף שזה יהיה כתוב פה כי החוק הזה מצוי בוועדות הקלפי.

קרן ויינשל: אם זה יהיה מפורש שכן, זה ישליך על פרשנות של חוקים אחרים.

איילת פישמן: אבל בפני ועדת הקלפי אין חוק החסינות, יש חוברת קטנה של החוק הזה.

איילת פישמן: לכן צריך שזה יהיה רשום פה.

גדעון סער: אני מבקש שתראו מה ההוראה.

גדעון סער: אם ההוראה תתאים בעיניכם לפי תוכנה, כך שגם תעודת חבר כנסת תזכה לאותו מעמד, אז נכניס אותה לחוק הזה.

דורית ואג: אני קוראת מחוק החסינות: "תעודת חבר הכנסת תשמש תעודה מזהה לעניין כל דין".

גדעון סער: לפי זה, זה אמור לשמש גם בבחירות.

גדעון סער: אך מאחר שזה לא נמצא בוועדת הקלפי, יטעו.

גדעון סער: לכן אני מציע להוסיף את זה.

איילת פישמן: יותר בריא שזה יהיה רשום גם פה.

גדעון סער: אז אני מציע להוסיף את זה כאפשרות רביעית.

גדעון סער: מי בעד?

גדעון סער: בעד סעיף 6 - כולם נגד - אין סעיף 6 נתקבל.

גדעון סער: סעיף 6 נתקבל פה אחד, עם התוספת של תעודת חבר כנסת.

דורית ואג: שימו לב, שלא ירצו להוסיף גם תעודת חבר כנסת לשעבר.

אהוד שיל"ת: אם יש שם תמונה, אין לי בעיה.

אהוד שיל"ת: כל תעודה שיש בה תמונה, שאפשר לזהות את האדם, היא בסדר.

גדעון סער: אי אפשר מצד אחד להגיד תהיו ליברלים, ומצד שני דווקא כשזה מגיע למספר מצומצם של אנשים, לעצור את הליברליזציה.

קרן ויינשל: סעיף 7 מדבר על חייל עם תעודת חייל.

קרן ויינשל: כמו הסעיף שאישרנו עכשיו אבל לגבי חיילים.

גדעון סער: מוצע לקבוע כי חייל המצביע בקלפי לחיילים יוכל להזדהות באמצעות תעודת החייל בלבד, שכן חיילים רבים, בעיקר בשירות קרבי, אינם נושאים עמם מלבד תעודת החייל כל מסמך מזהה אחר.

גדעון סער: אני בעד זה.

גדעון סער: מי בעד?

גדעון סער: בעד סעיף 7 - כולם נגד - אין סעיף 7 נתקבל.

גדעון סער: אישרנו גם את סעיף 7.

גדעון סער: מה שאישרנו היום אלה סעיפים 1, 2, 4, 5, 6 ו-7 בתיקונים מסוימים.

גדעון סער: אני מציע לקבוע ישיבה נוספת שבה נגמור את התיקונים לחוק הבחירות לכנסת.

גדעון סער: תודה רבה לכולם.