ועדת המשנה לענייני עמותות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 1, 2003-06-24 14:00

אהוד רצאבי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אהוד רצאבי: אני רוצה להודות לנציג לשכת רואי חשבון שבא היום באופן מיוחד, תחת לחץ שלי, כדי להגיד את מה שיש להם להגיד.

אהוד רצאבי: אני מודה כמובן גם למר בוגט וגברת נוימן.

אהוד רצאבי: הישיבה הזאת מכונסת למעשה כתוצאה מזה שבוועדת הכספים לפני כשבוע דנו בשלוש רשימות שהובאו לאישור הוועדה.

אהוד רצאבי: קמה קול זעקה לגבי כמות התיקים המעוכבים בצנרת.

אהוד רצאבי: יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת הירשזון, ביקש להעביר את הנושא לטיפולה של ועדת המשנה למסים, כאשר גם חברי הכנסת בריזון, אורון והרצוג ביקשו מאוד להשתתף.

אהוד רצאבי: אני אגדיר את הבעיה כפי שאני רואה אותה מבחינתי ואחר כך אני אבקש לשמוע סקירה מנציגת מס הכנסה.

אהוד רצאבי: המחוקק מצא לנכון לחוקק את סעיף 9 ולהגדיר מהו מוסד ציבורי ולאחר מכן למצוא לנכון להגדיר לנו את סעיף 46, מתוך מטרה לשמש ככלי פיסקלי כדי להעביר כספי ציבור למטרות ראויות, ולכן גם נתן להם ניכוי לצורכי מס.

אהוד רצאבי: לאחר מכן באים נציגי המדינה – בין אם זה מס הכנסה ובין אם זה רשם העמותות או משרד האוצר – ובגלל סיבות כאלה ואחרות למעשה שמים מקל בגלגלים, ובכך הרי אנחנו יוצרים מצב שבו אנחנו מזלזלים במחוקק.

אהוד רצאבי: ממה שאני יודע יש כ-600 תיקים מעוכבים שעדיין לא זכו לטיפול.

אהוד רצאבי: אני יודע שהתור הוא של מספר שנים, שצוות האנשים בנציבות מס הכנסה שמטפל באישורים האלה הוא קטן ביותר – כארבעה אנשים בלבד.

אהוד רצאבי: בכנסת הקודמת הוכנס נוהל נוסף על ידי חבר הכנסת פריצקי, נוהל חשוב ביותר, שהוא תחת אחריותו של מר בוגט, לגבי אישור ניהול תקין.

אהוד רצאבי: גם שם נגרמת בעיה בצנרת.

אהוד רצאבי: הפקק האחרון הוא במשרד האוצר, כיוון שכל בקשה שמופנית לוועדת הכספים צריכה להיות חתומה בידי שר האוצר.

אהוד רצאבי: גם במשרד האוצר התור אורך לפעמים חודשיים-שלושה עד שזה מאושר ומגיע לוועדת הכספים.

אהוד רצאבי: ברגע שזה מגיע לוועדת הכספים הוועדה מאשרת באופן מיידי ובלי עיכובים, כך שהפקק הוא לא אצלנו.

אהוד רצאבי: אני מבקש מגברת נוימן לתת לנו סקירה קצרה לגבי המצב בנציבות מס הכנסה – איך הפרוצדורה, איך פועלת יחידת המלכ"רים שאת עומדת בראשה, איך נעשים הדברים האלה ביחידה של פקיד השומה.

רחל נוימן: אני נמצאת בתפקיד שנה וחודשיים.

רחל נוימן: קיבלתי מחלקה עם מצב נתון, כאשר בעבר כל הנושא של מוסדות ציבור היה מנוהל למעשה בנציבות מס הכנסה, כולל כל הנושאים שהיום מטופלים בפקיד שומה ירושלים 3.

רחל נוימן: אני אסביר את ההפרדה שנוצרה לפני כשנתיים - בעבר כל הנושא היה מטופל בנציבות מס הכנסה, כל התיקים היו בנציבות מס הכנסה.

רחל נוימן: לפני שנתיים, מסיבה שאינה ידועה לי, החליטו לערוך חלוקה בין התפקוד של הנציבות לבין העבודה בפקיד שומה ירושלים.

רחל נוימן: פקיד שומה ירושלים 3 מרכז למעשה את כל התיקים של מוסדות ציבור בארץ, כלומר כל התיקים של מוסדות ציבור מרוכזים בפקיד שומה ירושלים 3 ולמעשה העבודה שם היא לצורך בדיקת התיקים, אישור פטור של ניכויי מס במקור וכל האישורים הנלווים.

רחל נוימן: בנציבות מס הכנסה מתעסקים בנושא של סעיף 46 – שזה יחידת המלכ"רים – וגם בנושאים של מדיניות לגבי הנושא של מוסדות ציבור.

רחל נוימן: כלומר, יש חלוקה ברורה.

רחל נוימן: בפקיד שומה ירושלים יש למעשה חוליה אחת, שבראשה עומד צחי לוי, שמטפלת בתיקים של מוסדות ציבור, כאשר המטרה היא לבדוק אם מאחורי אותן עמותות לא מסתתרות פעילויות עסקיות שצריך למסות אותן ככל עסק.

רחל נוימן: כפי שאמרתי, אצלנו במחלקה מטפלים בעיקר בסעיף 46.

רחל נוימן: ביחידה שלי יש שני מפקחים, עובדת טכנית, מזכירה ואנוכי.

רחל נוימן: כשהגעתי למחלקה גיליתי מצב קשה מאוד – לא היו רשימות והיה בלגאן רציני.

רחל נוימן: ראשית מיחשבתי את המחלקה וכאשר עשיתי את זה גיליתי שיש 700 בקשות שמחכות.

רחל נוימן: אם בעבר מישהו היה מתקשר לא ידעו היכן התיק ומה קורה עם הבקשה.

רחל נוימן: כשנכנסתי לתפקיד עדכנתי את הממונים עליי שיש 700 בקשות שמחכות לטיפול.

אהוד רצאבי: מי הממונה עלייך?

רחל נוימן: אוסקר אבו-רזק.

רחל נוימן: הגעתי בנושא הזה גם לנציבת מס הכנסה.

רחל נוימן: כמובן שאמרו שנעבוד יותר בצורה של מבצעים, שלא נבדוק את התיקים בצורה מעמיקה, אלא לנסות לחסל את הפיגורים.

רחל נוימן: כמובן שהדבר הוא בלתי אפשרי, כי הפרוצדורה מורכבת.

רחל נוימן: הפרוצדורה היא כזאת: כאשר מישהו רוצה להגיש בקשה לעניין סעיף 46 הוא פונה אלינו ואנחנו שולחים לו חוברת אינפורמציה לגבי מה עליו לעשות כדי לקבל את אישור סעיף 46.

אהוד רצאבי: הוא לא אמור קודם כל להיבדק שהוא בכלל עונה לסעיף 9?

רחל נוימן: לזה בדיוק אנחנו מנחים אותו, שלמעשה הוא חייב להירשם בהתאגדות כלשהי, כעמותה, כחברה לתועלת הציבור או בכל דרך אחרת.

רחל נוימן: הוא צריך לפתוח תיק בפקיד שומה, תיק במע"מ ורק לאחר מכן הוא יכול לפנות אלינו ולהגיש את הבקשה.

רחל נוימן: כאשר הוא מגיש את הבקשה התיקים לא אצלי.

רחל נוימן: אני צריכה להזמין את תיק השומה מפקיד השומה.

אהוד רצאבי: כלומר, את הבקשה לאישור לפי סעיף 46 הוא מגיש לך, את פתיחת התיק עצמו הוא עושב בפקיד שומה ירושלים.

רחל נוימן: אני צריכה להזמין את התיק מפקיד שומה ירושלים ורק אז אני יכולה להתחיל לעבוד על התיק.

רחל נוימן: לאחר שמתקבל התיק אנחנו מחלקים את התיקים לעבודה למפקחים.

רחל נוימן: המפקח בודק את התיק וכל הבעיות שמתעוררות.

רחל נוימן: נתתי גם איזה טופס טכני שאנחנו ממלאים, מלבד בעיות ספציפיות לכל סוג וסוג של עמותה.

רחל נוימן: ברגע שהבקשה עומדת בקריטריונים – וגם הקפדנו על נושא של אישור ניהול תקין בעקבות הסכמה שהיתה שאנחנו נעמוד על זה – הוא מעביר את התיק לדיון בוועדת פנימית.

רחל נוימן: הוועדה הפנימית במס הכנסה היא ועדה שמורכבת מנציג של המחלקה המקצועית, יושב בה יועץ משפטי, המפקח ואני .

רחל נוימן: כל מפקח מציג את התיק שלו, היועצים בודקים אם הבקשה אכן יכולה לקבל פטור לפי סעיף 46 ולאחר אישור הוועדה אנחנו מכינים את הרשימה שמועברת לנציבת מס הכנסה, היא מעבירה את זה לשר האוצר ומהשר אליכם.

אהוד רצאבי: מה לוח הזמנים מהרגע שהוועדה הפנימית אישרה את הבקשה?

רחל נוימן: אצלנו זה הליך די מהיר.

רחל נוימן: אני מעבירה את הרשימה תוך יום-יומיים לנציבה ואני יודעת שגם היא מעבירה את זה בהליך די מהיר לשר.

אהוד רצאבי: זה צריך לעבור אותה או שיש לה עוזר מסוים שמטפל בזה?

רחל נוימן: יש לה עוזרים והיא כמובן חותמת על הרשימות.

רחל נוימן: לגבי עיכוב הרשימות – בתחילת הקדנציה של הכנסת הזאת היו באמת כמה רשימות שהתעכבו.

רחל נוימן: אני חושבת שזה היה בגלל החילופין שהיו במשרד האוצר והיתה כנראה אי הבנה.

רחל נוימן: בעבר העברת הרשימות היתה בדרך אחרת והיום הם מבקשים העברת הרשימות בדרך אחרת.

רחל נוימן: אני חושבת שמזה נבע העיכוב.

רחל נוימן: הרשימות שהונחו על שולחנכם בשבוע האחרון הועברו לא מזמן, ב-19 במאי, כך שלא נראה לי שיש עיכובים.

אהוד רצאבי: אנחנו מדברים על 700 תיקים.

רחל נוימן: אני מדברת על רשימות חדשות.

רחל נוימן: אתם חייבים לזכור שבמהלך השנה נוספו כמובן תיקים ובכל זאת המספר של התיקים הלא מטופלים לא מגיע ל-700.

רחל נוימן: אני צמצמתי את מספר התיקים הלא מטופלים ל-580 תיקים, כאשר כל מפקח אצלי, כולל העובדת הטכנית שבלית ברירה הפכתי אותה למפקחת – נתתי לה את התיקים הפשוטים ביותר – עובדים לחיסול העיכובים.

רוני בריזון: אין גם בעיה להפוך את המזכירה למפקחת.

רחל נוימן: אתם צריכים לדעת שכל היום אנשים מתקשרים לברר – עשרות טלפונים ביום – וזה מקשה על העבודה.

רחל נוימן: כולם חושבים שסעיף 46 אפשר לקבל תוך יום, שזה אישור סתמי.

רחל נוימן: לא כולם מודעים לזה שצריך לעבור את כל ההליך וגם את ועדת הכספים.

רחל נוימן: לא היתה לי ברירה וחלק מהעמותות שאינן פרובלמטיות אני מעבירה גם לעובדת שאינה מוסמכת כמו המפקחים.

רוני בריזון: מה אורך המסלול היום, בימינו אלה?

רוני בריזון: אם מחר אני אגיש בקשה ואמלא את כל הטפסים שאתם מבקשים, כמה זמן אני אצטרך להמתין?

רחל נוימן: אני מופיעה בדי הרבה פורומים ואני אומרת דבר שאסור בדרך כלל למנהל להגיד.

רחל נוימן: אני אומרת שלמי שזה חשוב, שינדנד.

רחל נוימן: אין לי ברירה, משום שיש אנשים שזה מאוד חשוב להם, יש להם תורם גדול שעומד בפתח והם ממש זקוקים לאישור לפי סעיף 46, כי תורמים גדולים בדרך כלל לא יעבירו תרומה ללא אישור לפי סעיף 46.

רחל נוימן: לצערי אנחנו עובדים בצורה כזאת, כי אין לנו ברירה.

אהוד רצאבי: יש לנו את סל הפיגורים ההיסטורי.

אהוד רצאבי: כמה זמן כבר קיים הסל הזה?

רחל נוימן: אני מאמינה שחלק מהעמותות כבר התייאשו והן לא קיימות.

רחל נוימן: לכן אני גם לא מטפלת בתיקים הללו, כי יש לי זרימה של עמותות חדשות.

רחל נוימן: אני מאמינה שבממוצע כ-30 תיקים בחודש מסיימים אצלנו את ההליכים.

רוני בריזון: כמה בקשות חדשות את מקבלת בשנה?

רחל נוימן: אנחנו מקבלים כ-30 תיקים כל חודש.

רחל נוימן: אנחנו מטפלים ביותר תיקים בחודש.

אהוד רצאבי: נניח שנעשה מבצע חיסול, ברגע שתיישרו את הקו אתם תעמדו בקצב הכניסה של הבקשות?

רחל נוימן: אנחנו לא מזלזלים בבדיקה שנעשית היום, אבל אין לי ספק שיש לא פעם להעמיק יותר בבדיקה.

רחל נוימן: בחלק מהעמותות צריך לערוך ביקורת.

רחל נוימן: אני מאוד מאמינה בביקורות במקום הפעילות של העמותות.

אהוד רצאבי: מי יעשה את הביקורות?

רחל נוימן: גם המפקחים שלי.

רחל נוימן: גם היום, כשעולה חשד המפקחים יוצאים לביקורות בעמותות.

אהוד רצאבי: האם אין בכך כפל תפקידים בשעה שיש לנו מצד אחד את פקיד שומה ירושלים 3 ומצד שני גם את שולחת מפקחים במידה שיש לך חשד?

אהוד רצאבי: אולי גם מס ערך מוסף שנרשמו אצלו בתור מלכ"ר גם הוא שולח מפקחים.

רחל נוימן: לצערי בפקיד שומה ירושלים מדובר בחוליה אחת – רכז עם שניים-שלושה מפקחים.

רחל נוימן: התיקים שהם מטפלים בהם לא מטופלים על ידינו, אלא הם מטפלים כשהם חושדים שיש פעילות עסקית באותם תיקים.

אהוד רצאבי: אם היה פה איחוד כוחות, יכול להיות שהטיפול היה יעיל יותר?

רחל נוימן: זה אולי היה מונע את טלטול התיקים, כי גם זה דבר פרובלמטי.

רחל נוימן: צריך לזכור שאנחנו לא יושבים באותו מקום.

רחל נוימן: יכול להיות שהיינו מנצלים חלק מכוח האדם גם לעניין סעיף 46.

אהוד רצאבי: אישור ניהול ספרים ואישור ניכוי מס במקור נעשה בפקיד שומה ירושלים?

רחל נוימן: כן.

רחל נוימן: אנחנו מטפלים רק לעניין סעיף 46.

אהוד רצאבי: אני מבקש לשמוע מרשם העמותות לגבי הנושא של ניהול תקין, שזה תנאי לקבלת האישור.

אהוד רצאבי: אני רוצה להעלות בעיה מהחיים הקודמים שלי – לפי מיטב זכרוני כדי לקבל אישור ניהול תקין אתם ממנים רואה חשבון שעושה ביקורת בתיקים האלה ובהתאם לתוצאה שמקבלים מאותו רואה חשבון, אתם מחליטים אם לתת אישור ניהול תקין.

אהוד רצאבי: אני חייב לומר, כאחד שהיה רואה חשבון של עמותות, שהן לא עמותות שהוקמו לצורכי תרומות ולמטרות שנור, אלא למטרות שמוגדרות בסעיף 9 בהגדרת "מוסד ציבורי".

אהוד רצאבי: אני אולי אדבר סרה בחבריי, אבל רואי חשבון מקבלים X שעות ביקורת, מקצים לזה סטז'רים שעושים את הביקורת, שולחים מכתב ונותנים 14 יום לתשובה, כולל ימי הדואר.

אהוד רצאבי: אם רוצים לדבר עם מפקח ממשרד רואי החשבון, אי אפשר לעשות את זה, אלא רק עם הסטז'ר.

אהוד רצאבי: אני כרואה חשבון לא רוצה לדבר עם הסטז'ר, כי הוא לא מבין מה שמדברים איתו.

אהוד רצאבי: אתה לא מספיק להגיד ג'ק רובינזון וה-14 יום האלה עוברים ומיד יוצא מכתב שהאדם לא זכאי לקבל אישור ניהול תקין.

אהוד רצאבי: זה תוקע מקל בגלגלים ואז אפשר לדבר לעצים.

אהוד רצאבי: זה גם ברשם העמותות וגם מבחינת ההתנהגות של אותם רואי חשבון, שהם חברי הלשכה, אבל מה לעשות שהם לא פועלים כשורה.

אהוד רצאבי: אולי צריך למתן את האנשים האלה ולדרוש שהם יעשו ביקורות אמת ולא על ידי סטז'רים, אחרת עמותות רציניות יוצאות נפגעות, כי גם להגיע טלפונית לרשם העמותות זה דבר מסובך.

עמירם בוגט: נתחיל בהוה מינא של הישיבה שפקק בדבר כזה הוא בהחלט דבר רע.

עמירם בוגט: פקק באופן עקרוני הוא דבר רע.

עמירם בוגט: שמעתי את הסקירה של גברת נוימן וזה קצת הטריד אותי.

עמירם בוגט: אני יודע שאין לה ברירה ואני מוריד בפניה את הכובע, כי היא ירשה דבר בלתי אפשרי והיא עשתה עבודה נהדרת.

עמירם בוגט: אבל כשאני שומע שהוועדה מאשרת, והיא גאה בזה שהיא מאשרת ללא בדיקה, אני חושב שזה לא בסדר.

עמירם בוגט: אני חושב שכשהמדינה מחלקת מתנות לגופים פרטיים, היא צריכה לעשות את זה בזהירות ואחרי בדיקות.

עמירם בוגט: הבדיקות הן לא ביורוקרטיות ואני מסכים שאם יש אלמנטים כאלה בבדיקות, צריך לטפל בהם.

עמירם בוגט: הבדיקה היא לא כדי לעשות ביורוקרטיה, אלא כדי לבדוק – מבחינתה - שמדובר באמת במוסד ציבורי ומבחינתי שמדובר בעמותה שהכספים לא יגיעו למטרות פרטיות, פוליטיות וכו' ולרבות ניהול תקין.

עמירם בוגט: כאן בוועדה, אתם מבחינה פוליטית או ציבורית מחליטים שזה גוף שראוי לתת לו את המתנה.

עמירם בוגט: כלומר, זה שלוקח זמן לעשות את הבדיקות, כך זה צריך להיות.

עמירם בוגט: זה צריך לקחת זמן.

עמירם בוגט: מה זה זמן ראוי, מה זה זמן הגון, מה זה זמן סביר, ברור שצריך לטפל בנושא הזה ולהגיע למסקנה.

עמירם בוגט: כשאני שומע שלא נעשות בדיקות, כי אין ברירה ואין תקציב - - -

רחל נוימן: אני חייבת לתקן.

רחל נוימן: נעשות בדיקות ויש גם יועץ משפטי שבודק לפני ולפנים.

מנחם רהב: אני מאשר שהם בודקים.

עמירם בוגט: אני חוזר בי.

עמירם בוגט: אני רק אומר שלא צריך להיות מצב שלחץ זמן גורם לכך שעמותות שלא ראויות למתנה – ומדובר במתנה רצינית – יקבלו.

רוני בריזון: נו, בסדר.

עמירם בוגט: אי אפשר לומר נו בסדר, כי לא מינו אותנו כביורוקרטים כדי להיות ביורוקרטים, אלא מינו אותנו כדי להגן על הזכויות שלכם.

רוני בריזון: ה"נו בסדר" היה כנגד זה שכולנו יודעים ששלוש שנים זה לא פרק הזמן הנדרש לבדיקה, שאדוני אומר בצדק שצריך לעשות אותה.

עמירם בוגט: אם ביחידה של גברת נוימן צריך יותר כוח אדם, שהמדינה תקצה לה.

עמירם בוגט: מאידך גיסא, אם היום אישרתם בוועדה רשימה של 30 עמותות ועשיתם את זה בשעה, גם זה פחות מדיי זמן.

רוני בריזון: אתה צודק במאה אחוז ועל כן, בין היתר, כשהתעוררה בעיה השאלה אמרנו שאין בידינו את הכלים ואי אפשר לגזור גזירה על ציבור שכבר גזרו עליו את כל הגזירות האפשריות, שבוודאי אינו יכול לעמוד בהן, עמדו כל האנשים המקצועיים ושכנעו אותנו והבטיחו לנו שהבדיקות שהדברים האלה עברו הן כאלה קפדניות, גם אצלך וגם במס הכנסה, שאנחנו יכולים לעבור על הרשימות ואנחנו יכולים לעלות שיקולים פוליטיים או אולי כאלה ואחרים, אבל בכל מה שנוגע לבדיקה עניינית של התיקים, שתנוח דעתנו.

רוני בריזון: אני בטוח שאתה מסכים איתי בעניין הזה.

עמירם בוגט: אני בהחלט מסכים.

עמירם בוגט: לגבי אישור ניהול תקין אצלנו – קודם כל, ההליך הזה לא לוקח אצלנו הרבה זמן.

עמירם בוגט: אתם גם צריכים לדעת שיש שיפורים כל הזמן ואני לא יודע לאיזו תקופה מתייחסים דבריו של היושב ראש.

אהוד רצאבי: אני מדבר על תקופה שעד לפני שנה, כשאני טיפלתי בתיק האחרון.

עמירם בוגט: יש מאז שיפורים אדירים, כמו למשל העניין של מענה טלפוני.

עמירם בוגט: הכנסנו מערכת טלפונית אחרת לגמרי, עובדת נוספת, והיום כמעט שלא שומעים את התלונה הזאת לגבי השגת היחידה בטלפון.

עמירם בוגט: עמותה שיש לה ניהול תקין בשנה מסוימת במהלך חודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר וינואר, אנחנו עושים מעבר שטחי מאוד על התיקים, דהיינו אם הגישו את המסמכים החדשים של השנה הקרובה ועמותה שהגישה את המסמכים והיה לעמותה הזאת אישור ניהול תקין קודם, היא מקבלת את האישור של ניהול תקין.

רוני בריזון: משהו לא מסתדר לי מבחינת הטיימינג.

רוני בריזון: האם אתם דורשים שעמותה תהיה קיימת פרק זמן מסוים לפני שהיא יכולה להגיש את הבקשה הזאת?

רוני בריזון: הרי ניהול תקין יכול להיות רק אם יש ניהול.

עמירם בוגט: נכון.

עמירם בוגט: אנחנו מתייחסים לבדיקות ניהול תקין שלנו באופן עקרוני.

עמירם בוגט: אם יש חריג, באופן עקרוני אנחנו לא נותנים ניהול תקין בלי פעילות של שנתיים ומינימום דוח של שנת פעילות, למרות שעל פי חוק העמותות אולי הם לא היו חייבים להגיד את הדוח הזה.

רחל נוימן: אבל אתם נותנים אישור זמני.

עמירם בוגט: בגלל שמס הכנסה, ואני לא מסכים עם הגישה הזאת, בניגוד לגופים המתקצבים שלא מוכנים לתקצב גוף שאין לו פעילות של שנתיים, חייב או מוכן לתת אישור לפי סעיף 46 גם לעמותה שנרשמה אתמול, אזי אנחנו נותנים איזשהו מכתב שלא מצאנו שום ליקוי אבל שהיא נרשמה ביום X ולא בדקנו כלום.

אהוד רצאבי: ואז אתם מוציאים אישור מותנה?

רחל נוימן: אנחנו מוציאים אישור לעמותות החדשות, כי הרי הן תלויות בתרומות.

רוני בריזון: הא בהא תליא.

אהוד רצאבי: האישור הזה מוגבל לתקופה מסוימת?

רחל נוימן: אנחנו נותנים אישור לשנה אחת בלבד.

רחל נוימן: את כל יתר האישורים אנחנו נותנים לשלוש שנים וכאשר הם צריכים לחדש את האישור הם שוב עוברים בדיקה אצלנו.

רחל נוימן: לפי נוהג שהכנסתי אנחנו מבקשים מהם אינפורמציה לגבי הדוחות, לגבי שכר מנהלים ולגבי הפעילות.

עמירם בוגט: את דורשת אישור ניהול תקין?

עמירם בוגט: כי אז לנו יש דוח וחבל לעשות את זה פעמיים.

רחל נוימן: אני לא דורשת.

רחל נוימן: אני מקבלת אינפורמציה מהדוחות שלהם ואני לא צריכה אתכם.

רחל נוימן: אני מקבלת אינפורמציה לגבי שכר העבודה ולגבי הפעילות.

אהוד רצאבי: אם כך, זה בכלל מוזר לי.

אהוד רצאבי: אם את אומרת שאת יכולה לקבל את כל האינפורמציה שלך מהדוחות שהעמותה מגישה, אז למה לגבי עמותות ותיקות את צריכה את האישור של רשם העמותות.

רחל נוימן: כי זו היתה הסכמה פנימית פה.

רחל נוימן: אני יכולה לבדוק את הדוחות באופן עצמאי.

עמירם בוגט: אנחנו בודקים דבר אחר לגמרי.

עמירם בוגט: בזמנו המדינה החליטה שלא ראוי לתת את הפטור לעמותה שלא עומדת בקריטריונים ציבוריים אחרים.

עמירם בוגט: כל מי שהיה לו אישור, החידוש של האישור הולך בצורה מאוד קלה.

עמירם בוגט: גם אם למישהו היה חסר מסמך, אנחנו נותנים לו אישור ניהול תקין זמני עד מרץ ואומרים לו להשלים את החומר עד סוף מרץ.

עמירם בוגט: כלומר, העברנו את הנטל מהעמותה הוותיקה אלינו.

עמירם בוגט: לגבי עמותה שלא היה לה אישור ניהול תקין מקודם, יש לגביה בדיקה.

עמירם בוגט: פה אנחנו לא נותנים אישור מראש, אלא עושים בדיקה.

עמירם בוגט: יש לנו תוכנית עבודה וחלק מהבדיקות הן יותר שטחיות או יותר קלות ויש בדיקות הרבה יותר חודרניות ומעמיקות.

עמירם בוגט: זה נע בין בדיקה של שעה לבין 25 שעות בדיקה.

עמירם בוגט: אני לא חושב שהיה מצב שעמותה לא קיבלה אישור לפי סעיף 46, כי היה חסר לה את האישור על ניהול תקין.

רחל נוימן: אנחנו התנינו את זה בקבלת האישור.

רחל נוימן: לא נכנסו אצלנו לעבודה בכלל אם לא היה אישור ניהול תקין.

עמירם בוגט: בדיקת עמותה שלא היה לה אישור מקודם, אם מדובר בעמותה חדשה, יש פה בעיה.

עמירם בוגט: זו לאקונה לדעתי.

עמירם בוגט: לפיכך נותנים אישור תחליפי שלא אומר בעצם כלום, אלא אומר שאנחנו בודקים שיש ועד, שיש אסיפה כללית, שיש מוסדות מינימליים, שיש הנהלת חשבונות בסיסית, שהעמותה היא לא איזה פיקציה.

עמירם בוגט: אנחנו נותנים אישור שנקרא "אישור תכליתי" וזה לא נקרא אישור ניהול תקין.

עמירם בוגט: זה רק לצורכי מס הכנסה.

רחל נוימן: דרך אגב, גם אנחנו נכנסים לכל הנושא הזה של תקנון וכל יתר הדברים.

אהוד רצאבי: האישור שאתה ממציא הוא לא לעניין סעיף 46.

אהוד רצאבי: בלי האישור שלך גופים תומכים לא תומכים.

עמירם בוגט: על זה בעיקר.

אהוד רצאבי: בעמותה שאני טיפלתי בה למשל, אותו רואה חשבון שטיפל בזה כתב שהעמותה מתבקשת להעביר אישור תשלום האגרה לרשם העמותות.

אהוד רצאבי: הוא לא נח עד שהוא לא קיבל את זה.

אהוד רצאבי: על הדבר הזה נדחה אישור הניהול התקין, למרות שאין לכם שום בעיה לבדוק ברשומות מחשב אם שולם או לא שולם או אם יש תצהיר או אין תצהיר שהוא פטור.

עמירם בוגט: אני הראשון שאודה שלא כל הבדיקות הן פרפקט.

אהוד רצאבי: זה לא הבדיקות, אלא הבודקים.

עמירם בוגט: גם הבודקים מתחלפים כל הזמן.

עמירם בוגט: לפני שבוע פורסם בעיתון מכרז ואנחנו מקווים לגייס עוד בודקים.

עמירם בוגט: יש לנו בודקים נהדרים.

אהוד רצאבי: המכרז הוא לכל האוכלוסיה או רק לאוכלוסיה שאתם בוחרים?

עמירם בוגט: המכרז הוא לרואי חשבון עם קריטריונים מסוימים.

עמירם בוגט: יש תנאי סף.

עמירם בוגט: כל הזמן אנחנו מנסים לשפר וברור שיש משרדי רואי חשבון שהם יותר קשוחים וכאלה שהם פחות סימפטיים.

עמירם בוגט: דרך אגב, באופן רשמי אנחנו עומדים על כך שרואה החשבון יטפל בתיק.

עמירם בוגט: כלומר, אם הסטז'ר טיפל בתיק אז זה לא בסדר.

עמירם בוגט: אנחנו מנסים לדאוג לזה, אבל לא תמיד מצליחים.

עמירם בוגט: דרך אגב, רואים גם לפי תוצר הבדיקה אם זה היה רואה חשבון או סטז'ר ואז או שמחדשים או שלא מחדשים לו לשנה הבאה.

עמירם בוגט: בבדיקות האלה אנחנו בודקים למעשה שהכספים של העמותה הולכים למטרות של העמותה.

עמירם בוגט: לפעמים צריך לעשות בדיקה די חודרנית ודי לא נעימה, כי היו מקרים – ואני לא מגלה בזה סוד – שהיו עמותות שהכספים הגיעו או לכיסים פרטיים או למטרות פוליטיות או למטרות זרות לחלוטין מהמטרות של התורמים.

עמירם בוגט: זה דבר שברור שהמדינה – אם כתמיכה ואם כפטור לפי סעיף 46 – לא רוצה לתת.

אהוד רצאבי: הבדיקות שלכם חשובות מאין כמוהן וברור לחלוטין שהן צריכות להיערך, אבל עדיין בכל הסדום ועמורה יש גם צדיקים גמורים.

עמירם בוגט: הבדיקות שלנו אורכות לא יותר משלושה עד חמישה חודשים.

עמירם בוגט: הזמן הזה הוא לעמותה ותיקה שיש לה הרבה חומר והרבה פעילות ופעם ראשונה שהיא מבקשת את האישור.

עמירם בוגט: היו שנים שקיבלנו הרבה תלונות על קצב העבודה של האישורים, אבל לאחרונה אנחנו לא שומעים את התלונות האלה.

עמירם בוגט: שומעים תלונות לגבי למה אנחנו חודרניים מדיי, למה אנחנו דורשים דברים שהם לא רציניים וכו', אבל אנחנו לא שומעים טענה לגבי משך הזמן של הבדיקה.

עמירם בוגט: אנחנו לא שומעים שנוצר פקק בנושא של אישור ניהול תקין.

עמירם בוגט: דרך אגב, יכול להיות מצב שאנשים פונים קודם כל למס הכנסה ורק אחרי שזה נמצא שם כמה חודשים הם מבקשים מאיתנו אישור ניהול תקין ולכן אז זה נראה להם שהם ממתינים הרבה זמן.

עמירם בוגט: אם האנשים מודעים לזה שהם צריכים אישור ניהול תקין אזי הבדיקה של מס הכנסה ושל רשם העמותות מסתיימת בד בבד.

רחל נוימן: במכתב שאנחנו שולחים לכל אישור קבלת בקשה, אנחנו מציינים במפורש שצריך גם אישור ניהול תקין.

מנחם רהב: בשביל ההגינות אני מוכרח לציין שהיו תקופות יותר קשות.

מנחם רהב: אני זוכר שנים שזה היה לוקח הרבה זמן.

מנחם רהב: מטבע הדברים יש בעיות, כי זו מערכת מאוד גדולה ומורכבת.

מנחם רהב: אם תעיינו בטופס הבקשה תוכלו לראות את המורכבות של תנאי הסף לקבלת אישור.

מנחם רהב: לא מדובר בתנאים טכניים, אלא מהותיים, מבחינת המטרות, תנאי שכר של נושאי משרה, רווחים, פעילות עסקית וכו'.

מנחם רהב: אלה עניינים מהותיים שיש בהם שאלות של מדידה והם לא דברים טכניים של כן ולא.

מנחם רהב: לא אחת קורה שנתקעים בשאלות של מהות שיש איתם בעיה.

מנחם רהב: לכן כשבאים לבקש את הבקשה הזאת המלאכה היא מאוד גדולה.

מנחם רהב: עו"ד בוגט דיבר על מתנות וזה אכן נכון, אבל אני מניח שמי שחוקק את סעיף 46 העלה בדעתו את זה שבעצם למדינה יש עניין לתמוך באותן פעילויות שאלמלא הן היו זה היה מועמס על תקציב המדינה או על גוף ממלכתי כזה או אחר.

מנחם רהב: אז בכל זאת יש פה איזשהו אינטרס וזה לא מתנה, אבל אני מסכים שצריך לבדוק.

מנחם רהב: אני מסכים שאין ספק שצריך לוודא שאם אומנם המדינה מוותרת על הכנסות היא רוצה שזה יהיה באמת לאותן מטרות שהיא חושבת שראוי לתמוך בהן.

מנחם רהב: מבחינת המסלול אני חושב שצריך להסתכל על כל המסלול ולא רק על היחידה של גברת נוימן, כי פעם זה עבר את הביקורת שם ואז מחכים לוועדה שמתכנסת פעם בחודש או חודשיים - - -

רחל נוימן: שיניתי דברים מאז שנכנסתי לתפקידי.

רחל נוימן: הוועדה מתכנסת פעמיים בחודש.

מנחם רהב: לאחר שזה עובר את הוועדה במס הכנסה זה הולך לשר האוצר וכו'.

רוני בריזון: האם באמת אנחנו צריכים את חתימתו של השר לכל פנייה?

רוני בריזון: אי אפשר להסתפק בחתימה של הנציבה?

מנחם רהב: כרגע סעיף 46 אומר במפורש שצריך את אישור שר האוצר.

רוני בריזון: גברת נוימן אמרה שהיתה תקופה שזה שכב במשרד האוצר שלושה חודשים.

רחל נוימן: זה היה בתקופה שהתחלפה כנסת והיה שם בלגאן בלשכה.

רחל נוימן: אני חושבת שהיום זה זורם.

אהוד רצאבי: כמה זמן לוקח מהרגע שנציבת מס הכנסה מאשרת ומעבירה לשר האוצר ועד שזה מגיע לוועדת הכספים?

רחל נוימן: אני חושבת שעכשיו זה הולך די מהר – שבוע עד עשרה ימים.

אהוד רצאבי: זה מצוין.

מנחם רהב: אם הסיפור היה נגמר בשלושה חודשים בסך הכל, מהתחלה ועד הסוף, זה היה מצב מצוין.

מנחם רהב: אני יודע שיש מקרים של עמותות של הצלת נפשות וכד', שזה הולך מאוד מהר.

מנחם רהב: אני מסכים שהפיצול של היחידות לא מוסיף נחת לנו כמייצגים.

אהוד רצאבי: יש גם בעיה טריטוריאלית.

אהוד רצאבי: רוב רואי החשבון בתל-אביב והמשרדים נמצאים בירושלים.

מנחם רהב: לפי זכרוני, כשזה עבר לא היה מנוס, כי במערכת של הנציבות כל הטיפול במלכ"רים לא היה ממוחשב ולא היה מסודר ולכן העבירו את זה לפקיד שומה.

מנחם רהב: בפקיד שומה זה ממוחשב, אבל למרות שבשלב המעבר הכוונה היתה שבפקיד שומה ירושלים זה יטופל רק ברמה הטכנית, בפועל מטפלים בסוגיות עקרוניות, למרות שגברת נוימן ציינה שלכאורה בשאלות העקרוניות מטפלים בנציבות.

מנחם רהב: יש פה איזושהי בעיה של עירוב שלא תמיד ברור לנו אם זה אצל פקיד שומה ירושלים 3 או בנציבות מס הכנסה.

אהוד רצאבי: רוב הציבור לא מודע לחלוקה החדשה הזאת – מה תפקידו של פקיד שומה ומה התפקיד של הנציבות.

רחל נוימן: אני חושבת שהיה פרסום לזה.

מנחם רהב: הפרסום אמר ששאלות עקרוניות אצלכם והגשת דוחות זה בפקיד שומה.

מנחם רהב: בפועל הביקורות, ביקורות ניהול ספרים ושומות נעשים בפקיד שומה, ואז זה לא כל כך לפי הפרסום.

מנחם רהב: לגבי הפעילות של המערכת שעו"ד בוגט עומד בראשה – נכון שזה מחויב ואי אפשר להימנע מזה, אבל יש בעיה שצריך לבחון - מה קורה כשעמותה נוסדת וצריכה מייד אישור ניהול תקין ואין לה ניהול עדיין.

מנחם רהב: אי אפשר לתחמן את עצמנו בזה, כי העמותה מעולם לא נוהלה ולכן לא יכול להיות לה ניהול.

מנחם רהב: לגבי אמות המידה האחרות, לכאורה יש איזושהי בדיקה ראשונית בפקיד שומה ירושלים 3, כשמקבלים תיק של עמותה או של חברה למטרות הציבור, אז בודקים שהתקנון בסדר וכל הדברים הבסיסיים האחרים.

מנחם רהב: לגבי ניהול בפועל, כלומר דו"ח כספי, ועדת ביקורת, בקרה, הדברים האלה לא יכולים להיבדק בשלב הראשון.

אהוד רצאבי: ואז למעשה יוצא אותו אישור, שהוא לא אישור, אבל מספק את הנציבות.

עמירם בוגט: כאמור, אנחנו עושים בדיקות מסוימות – בודקים אסיפות כלליות, בודקים שיש הנהלת חשבונות וכו'.

עמירם בוגט: כלומר, גם אם מדובר בעמותה חדשה, הרי עד שהם מגיעים אליי ואל גברת נוימן העמותה כבר עשתה משהו.

עמירם בוגט: אבל אם אין לה חשבון בנק, אם היא לא התחילה הנהלת חשבונות בסיסית, אזי אנחנו לא ניתן את האישור.

מנחם רהב: זו בעיה.

מנחם רהב: לפעמים יש בקשות שמגיעות כמעט יחד עם ייסוד העמותה.

עמירם בוגט: היה לנו עכשיו סיפור של מישהו שהלך לאיבוד בצ'ילה.

עמירם בוגט: התקשרה אלינו האחות וביקשה לרשום עמותה כדי לחפש אותו.

עמירם בוגט: התהליך של רישום עמותה נעשה מהר, עד שבוע ימים, אבל את העמותה הזאת רשמנו עוד באותו היום.

עמירם בוגט: אבל כשעורך הדין שלנו ביקש את הדברים הבסיסיים היא אמרה שאין לה כלום – אין לה בנק וכו' – אלא היא רוצה לקבל כסף ולנסוע לצ'ילה ולחפש.

עמירם בוגט: אנחנו כמובן נתנו את האישור המסויג – שהיושב ראש הגדיר אותו אישור שהוא לא אישור – אבל אם אפשר אנחנו מעדיפים כן לראות.

עמירם בוגט: אתם מסכימים איתי שאם פונים אליי אחרי שלושה-ארבעה חודשים, אמור להיות להם כבר חשבון בנק, רואה חשבון וכו'.

אהוד רצאבי: אפשר לבדוק את המשכורות.

אהוד רצאבי: דרך אגב, יש קריטריונים למשכורות בעמותות?

עמירם בוגט: בעזרת ה'.

עמירם בוגט: אני מקווה שוועדת אפרתי תיתן המלצה בנושא הזה.

עמירם בוגט: בכל מקרה, השר שלי אמר שהוא רוצה לדון בזה ואנחנו מחכים לפגישה איתו.

אהוד רצאבי: כרגע, עמותה שמחליטה לחלק שכר שעלותו מיליון שקל בשנה, לרשם העמותות אין שום שיניים?

עמירם בוגט: לגברת נוימן יש שיניים.

רחל נוימן: למרות שוועדת אפרתי עדיין לא סיימה אנחנו משתמשים במסקנות שלה כבר היום.

רחל נוימן: כלומר, אנחנו בודקים את הנושא של השכר ואם הם עומדים בקריטריונים של ועדת אפרתי.

אהוד רצאבי: העמותה לחיפוש אותו בחור שנעלם בעצם לא עונה מלכתחילה לסעיף 9, כי זה לא מוסד ציבורי.

רחל נוימן: אבל המטרה היא סעד או עזרה כלשהי.

רחל נוימן: מכיוון שמדובר בחיפוש של אדם בודד הם מרחיבים את המטרות.

עמירם בוגט: הם כותבים שמטרת העמותה היא לחפש נעדרים בכל מיני מקומות לרבות אדם ספציפי שהם רוצים.

רחל נוימן: במקרה הספציפי הזה אני דיברתי עם האחות שביקשה את האישור.

רחל נוימן: היא אמרה שהם הוציאו כבר 300,000 שקל ובעצם הם רוצים את התרומות כדי לכסות את ההוצאות שלהם.

רחל נוימן: לצורך זה אני לא יכולה לתת להם אישור.

אהוד רצאבי: הדיון היום הוא לא למי לתת ולמי לא, אלא איך ניתן לזרז את התהליכים.

עמירם בוגט: כשאני קיבלתי לפני שנים את תפקיד רשם העמותות גם היה פיגור בלתי רגיל בפתיחת תיקים.

עמירם בוגט: זה לקח כחצי שנה.

עמירם בוגט: עשינו מעשה – אני לא יודע אם זה אפשרי היום בנסיבות שנוצרו – ופשוט הפסקנו לטפל בתיקים הישנים וטיפלנו רק בחדשים שהגיעו.

עמירם בוגט: כל בקשה חדשה קיבלה לו"ז ותוך X זמן היה צריך לטפל בה.

עמירם בוגט: טיפלנו בחדשים והם אכן קיבלו טיפול מהיר וטוב, והישנים, שכבר חיכו חצי שנה, חיכו עוד עד שגייסנו עובדים דרך חברות כוח אדם, עשו מבצע חד פעמי וגמרו את כל הפיגורים.

עמירם בוגט: התהליך הזה ארך כחודשיים.

עמירם בוגט: כלומר נתנו העדפה – אולי לא מוצדקת, אבל ביורוקרטית מוצדקת – לבקשות חדשות.

עמירם בוגט: טיפלנו בזמן בחדשים והישנים חיכו עד שיכולנו לגייס את המשאבים כדי לעשות מבצע חד פעמי.

עמירם בוגט: אולי זה אפשרי לעשות את זה גם ביחידה של גברת נוימן.

רחל נוימן: אנחנו פועלים בשיטה הזאת.

ניסן סלומינסקי: אתם גם בודקים לאחר מכן מה קורה לאותו גוף שקיבל את האישור לפי סעיף 46?

עמירם בוגט: אנחנו בודקים כל שנה.

רחל נוימן: אני חושבת שזאת גם בעיה, שאתם כל שנה צריכים לחדש את האישור.

רחל נוימן: בעבר נתנו אישור לשנתיים ובגלל הלחץ והעומס החליטו להאריך את האישור לשלוש שנים.

רחל נוימן: כשאני הגעתי הנהגתי נוהג לשלוח מכתבים לכל העמותות שצריכות לקבל חידוש אישור שישלחו לי אינפורמציה מסודרת לגבי הפעילות של העמותה, כולל דוחות כספיים, כדי לא להתחיל לבקש את התיקים מפקיד שומה, אלא שהם יתנו לי בצורה תמציתית את עיקרי הדוחות.

רחל נוימן: ברגע שראיתי שפחות או יותר הם עומדים בקריטריונים, כמובן שאישרתי להם לשלוש שנים נוספות.

רחל נוימן: לגבי עמותות חדשות – כאשר הם נותנים לנו הערכה תקציבית של עלויות והכנסות במקביל, אנחנו נותנים אישור רק לשנה אחת, כדי לראות את הפעילות ואחרי שנה נחליט מה לעשות.

ניסן סלומינסקי: נניח שאתם מגלים שמישהו לא עומד בקריטריונים?

רחל נוימן: אז אני לא מחדשת לו את האישור.

אהוד רצאבי: את יכולה לשלול אישור כשהוא כבר בתהליך?

רחל נוימן: אפשר, אבל זה צריך לעבור דרך ועדה נוספת.

רחל נוימן: אם מסתיימות שלוש שנים אין בעיה לשלול.

רחל נוימן: עד 1992 נתנו אישורים עד לביטולם, כלומר יש הרבה מאוד מוסדות ציבור שמחזיקים באישור עד בלי די.

ניסן סלומינסקי: ואחר כך מוכרים את זה בכסף.

ניסן סלומינסקי: זה בוודאי שווה הרבה כסף.

מנחם רהב: יש רשימה מעודכנת באינטרנט ויש הוראה שכל מי שתורם צריך לבדוק.

ניסן סלומינסקי: כלומר, ביטול של אישור באמצע צריך גם הוא להגיע לוועדה.

מנחם רהב: למשל אי רישום תקבול זה ביטול אוטומטי של האישור לפי סעיף 46.

רחל נוימן: זה רק אם הוא נתפס פעמיים.

רחל נוימן: לצערי אין הרבה ביטולים כאלה.

רוני בריזון: לצערך לא תופסים.

מנחם רהב: מעבר לביקורת אד הוק שנעשית לעניין סעיף 46, אל תשכחו שעמותה אם היא חיה היא מגישה כל שנה דוח לפקיד שומה ירושלים 3, שם בודקים אותו ואם יש בעיה מגישים דוח לרשם העמותות.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שמדובר בעמותה מסודרת שלא קיבלה אף תרומה שקשורה לסעיף 46.

ניסן סלומינסקי: היא יכולה להמשיך להיות עמותה, אבל בלי האישור לפי סעיף 46.

מנחם רהב: זה לא יעבור את מס הכנסה.

מנחם רהב: אם הפעילות בעמותה היא לא פעילות במסגרת המטרה שלשמה היא הוקמה, זה ייעצר בפקיד שומה ירושלים 3, עוד לפני סעיף 46 בכלל.

ניסן סלומינסקי: שאלתי לגבי מצב אחרי שכבר יש את האישור לפי סעיף 46.

ניסן סלומינסקי: עמותה שקיבלה את האישור ועובדת, האם בודקים אחת לכמה זמן אם אכן היא ראויה להמשיך עם האישור לפי סעיף 46?

מנחם רהב: בודקים את זה גם לעמותה שלא קיבלה את האישור הזה.

רחל נוימן: כל שלוש שנים אני בודקת ואם אני רואה שהיא לא ראויה, אני לא מחדשת את האישור.

עמירם בוגט: גברת נוימן, אם פקיד שומה פוסל את השומה של עמותה לפי סעיף 9, מוסד ציבורי, אזי זה מייד עובר אליך?

רחל נוימן: בדרך כלל המצב הוא הפוך.

רחל נוימן: בדרך כלל מגיעים לבדיקה מעמיקה אצלנו, מלבד מספר מועט של עמותות שאכן נבדקו בצורה יסודית בפקיד שומה ירושלים.

רחל נוימן: גם שם יש להם בעיה של כוח אדם והם בדרך כלל בודקים את העמותות הרציניות שנראה להם שיש להן הכנסה עסקית.

רחל נוימן: לצערנו הבדיקות במס הכנסה הן בהתאם לתשואת המס ואם אין חשש שיש הכנסה עסקית, אז העמותה לא נבדקת.

אהוד רצאבי: את בודקת בדיקה מעמיקה ופקיד שומה ירושלים 3 בודק פחות.

אהוד רצאבי: מתי את עושה את הבדיקה הזאת?

רחל נוימן: כאשר הוא מגיש את הבקשה ואחרי שלוש שנים כאשר הוא צריך חידוש.

אהוד רצאבי: מה קורה בין הבקשה הראשונית לבין החידוש?

אהוד רצאבי: אם למשל נודע לפקיד שומה או לרשם העמותות שבמהלך התקופה אותה עמותה שעונה על סעיף 9 התחילה גם פעילות עסקית, האם האינפורמציה הזאת עוברת אלייך?

רחל נוימן: בוודאי ואז יש לי גם אפשרות לשלול.

מנחם רהב: אני מכיר הרבה מקרים שתיקי עמותות, בין אם יש להן אישור לפי סעיף 46 ובין אם לא, בעקבות הבדיקה ראשונית של הדוח שמוגש מועברים לפקידי שומה בטענה שהעמותה בכלל עוסקת בפעילות עסקית.

מנחם רהב: כלומר, אם כתוב בתקנון שלה שהיא עמותה שנוסדה לצורך חינוך תורני והיא עוסקת בהשכרת רכבים, אז אחר כבוד התיק יועבר לפקיד שומה תל-אביב 4 או לפקיד שומה חיפה.

רחל נוימן: האישור של מוסד ציבורי ניתן רק כאשר עמותה מבקשת את האישור לפי סעיף 46.

אהוד רצאבי: אני רוצה להוציא מסקנה מהדיון הזה - איך בכל זאת אפשר לשחרר את הפקק ולהמשיך עם הפרוצדורה.

אהוד רצאבי: אני מבין מגברת נוימן שהשוטף נכנס ויוצא ואין עיכוב.

אהוד רצאבי: כלומר, שלושים תיקים נכנסים ושלושים תיקים יוצאים.

רחל נוימן: אנחנו משתדלים.

אהוד רצאבי: אמרת שאתם מסוגלים לתת תפוקה של כשלושים תיקים לחודש שנכנסים ושלושים יוצאים.

עמירם בוגט: כמה זמן אורך כל התהליך בתיק חדש?

רחל נוימן: אם נכנסים שלושים תיקים בחודש גם יוצאים שלושים תיקים בחודש.

רחל נוימן: ברור שתיק שנכנס לא יוצא ממני תוך חודש.

מנחם רהב: זה תלוי בכמה לוחצים.

רחל נוימן: יש תיקים שבגלל שמפעילים לחץ זה הולך מהר.

רחל נוימן: אחד שלא לוחץ יכול לחכות שלושה או ארבעה ואפילו חמישה חודשים.

רחל נוימן: לא פעם אני מקבלת טלפון ואומרים לי שהתיק שוכב מאוקטובר 2002, אבל רק עכשיו הוא בעצם נזכר ללחוץ.

רחל נוימן: לצערי מי שלא לוחץ לא מטופל.

אהוד רצאבי: האם לדעתך כדאי להקצות כוח אדם נוסף כדי לחסל את הפיגור הקיים, אותם 700 תיקים או 580 תיקים שהזכרת, או שיכול להיות שרובם כבר בעצם תיקים "מתים" והעמותות לא רלוונטיות?

אהוד רצאבי: אולי אפשר לעשות הצלבה עם רשם העמותות אם אותם מגישי בקשות שילמו אגרה או לא ואז לוודא שבעצם הן קיימות וכך לחסל פיגור?

רחל נוימן: אני לא מאמינה שאפשר לעשות את ההצלבה הזאת.

רחל נוימן: כשהגעתי לתפקידי רציתי לנפות חלק מהתיקים וראיתי שיש הרבה מאוד תיקים ששלחו להם בקשות להשלים חומר חסר ואינפורמציה נוספת.

רחל נוימן: שלחנו להם מכתבים חוזרים וכתבנו להם שאם תוך שלושים יום הם לא יענו לדרישות אנחנו נראה את הבקשה כמבוטלת.

רחל נוימן: חלק מהתיקים אכן נסגרו בשיטה הזאת.

אהוד רצאבי: התיקים האלה נמצאים בתוך ה-580 תיקים שדיברת עליהם?

רחל נוימן: לא.

רחל נוימן: אני לא מאמינה שכל ה-580 תיקים הם אכן תיקים חיים.

רחל נוימן: אצל המפקחים היום מטופלים 300 תיקים.

רחל נוימן: לכל מפקח יש בממוצע כ-100 תיקים.

רחל נוימן: כלומר, 300 תיקים מטופלים בצורה זו או אחרת.

רחל נוימן: אני מניחה שיש עוד 100 תיקים שצריכים להיות מטופלים.

רוני בריזון: השאלה היא מהו האופטימום שאפשר להגיע אליו.

רוני בריזון: לי אין תחושה, כי אף פעם לא רשמתי עמותה ולא ביקשתי אישורים.

רוני בריזון: השאלה היא מהו פרק זמן סביר?

רוני בריזון: האם שלושה חודשים הוא פרק זמן סביר?

אהוד רצאבי: אם אצל רשם העמותות כדי לקבל אישור ניהול תקין לוקח זמן טיפול של חמישה חודשים במכסימום, וגם אצל גברת נוימן תיק – אם לא מופעל לחץ – יוצא לאחר חמישה חודשים, אז הזמן הסביר הוא עשרה חודשים.

עמירם בוגט: זה יכול להיות חופף.

רחל נוימן: אנחנו אומרים בפירוש שלמי שאין אישור ניהול תקין הבקשה שלו תיתקע.

עמירם בוגט: זמן של עשרה חודשים הוא זמן מכסימלי לחלוטין, אולי רק בודדים מגיעים לזה.

עמירם בוגט: אצלנו הטיפול בעמותה ותיקה שאף פעם לא ביקשה ולא קיבלה אישור ניהול תקין לוקח במכסימום חמישה חודשים.

אהוד רצאבי: את האישור הזה אתה מוציא אחת לשנה?

עמירם בוגט: האישור יוצא אחת לשנה, אבל אחר כך זה חידוש וזה הרבה יותר קל.

אהוד רצאבי: האם לא כדאי ללכת בשיטה שמס הכנסה כבר אימץ מזמן לתת אישור דו שנתי?

עמירם בוגט: ניסינו את זה שנה אחת.

עמירם בוגט: ברגע שעושים את החידוש האוטומטי כמעט – מיוזמתנו ובלי שום בקשה מצד העמותה – אז נעשה מהר.

רוני בריזון: אישור ניהול תקין אתם מוציאים לכל העמותות או רק לפי דרישה?

עמירם בוגט: כמעט לכולם.

עמירם בוגט: אנחנו בודקים בסביבות 9,000 עמותות לשנה.

עמירם בוגט: החידוש והבדיקה הם שני מסלולים שונים לגמרי.

עמירם בוגט: החידוש הוא עבודה פקידותית בתוך היחידה ואין בדיקת רואה חשבון.

עמירם בוגט: אם עמותה שקיימת ארבע-חמש שנים מבקשת אישור ניהול תקין, ייקח כשלושה חודשים עד שהיא תקבל אישור.

עמירם בוגט: זה כמובן כשיש שיתוף פעולה סביר מצד העמותה.

אהוד רצאבי: אם נתת לה את האישור לקראת ספטמבר, האישור בתוקף רק עד חודש דצמבר?

עמירם בוגט: לא.

עמירם בוגט: האישור בתוקף עד סוף השנה שלאחר מכן, כלומר האישור הוא לשנה ושלושה חודשים – שוטף פלוס 12.

רוני בריזון: האם אפשר למצוא דרך לאפשר להם להתחיל לעבוד בידיעה סבירה שהאישור יתקבל בזמן התהליך?

רוני בריזון: אם עמותה שפעילה כבר ארבע שנים מבקשת אישור ניהול תקין, האם כשאני פותח את התיק ומסתכל בו יהיו בו אישורים משנה קודמת, האם יש בדיקות שאתם מבצעים כשלא מבקשים את האישור הזה?

עמירם בוגט: יכול להיות שיש עמותה שלמזלה יצא שבדקנו אותה ואז במקרה כזה אין בעיה ואפשר להוציא מייד אישור.

עמירם בוגט: אם השאלה שלך היא אם יש מקרים שאני נותן אישור ובודק אחר כך, התשובה שלי היא שלא.

עמירם בוגט: אנחנו יכולים להחליט שבשלב הראשוני אנחנו נגיד שיש בעמותה את כל הדוחות ואת כל המסמכים הרלוונטיים ואז אני לא צריך לפנות אליהם שיתנו לי דוחות, כי לפעמים זה לוקח שלושה חודשים, כי העמותה לא הגישה אף פעם דוחות.

עמירם בוגט: אם יש את כל הפרוטוקולים ואת כל הדוחות הבדיקה לא תארך שלושה חודשים.

מנחם רהב: יש לי איזשהו הרהור אפיקורסי.

מנחם רהב: יש שלוש מערכות שעושות ביקורת, אבל כרגע נתייחס לשתי המערכות שאנחנו דנים בהן היום.

מנחם רהב: האופי של הבדיקה נראה בסופו של דבר אותו הדבר, כי הרי הקריטריונים, אמות המידה, הרוח של 9(2) והמחשבה של המדינה באיזה פעילויות היא כן רוצה לתמוך, זה בשני המקומות.

מנחם רהב: יכול להיות שצריך לבדוק אם יש דרך לחבר את הדברים האלה, שכן בסופו של דבר בודקים אותו דבר.

מנחם רהב: יכול להיות שבמקום אחד שמים דגש על חשבונאות וכל מיני הליכים בתוך הניהול, אבל זו הוספה של עוד איזשהו פרמטר אצל אלה ופרמטר אצל השני.

אהוד רצאבי: הבעיה היא שזה משרד הפנים וזה משרד האוצר.

מנחם רהב: אני הרי מתפרנס מביקורת ומתאים לי שיבואו מכל המקומות ואני אצטרך לעבוד מול רואה חשבון של רשם העמותות.

מנחם רהב: אלא מאי?

מנחם רהב: שבעמותות הם הרי לא משלמים שכר טרחה, כי שם כולם גרושרים – החבר'ה שהולכים לחפש מישהו בהודו אין להם כסף לרואה חשבון - - -

עמירם בוגט: אני אפנה אותך לעמותות שזה לא בדיוק גרושרים.

אהוד רצאבי: אתמול הגיע אליי דוח ביקורת פנימי של עמותה ששילמה שכר טרחה לרואה חשבון של 600,000 שקל.

מנחם רהב: אני חושב שאפשר לספור את העמותות האלה באצבעות כף יד אחת.

מנחם רהב: בדרך כלל רואי החשבון עושים את העבודה הזאת בהתנדבות.

מנחם רהב: מדובר בידידי אגודות ספורט, בתי ספר, ארגוני עולים, שם בדרך כלל אין כסף.

מנחם רהב: אנחנו מעמיסים עליהם פעם את הביקורת של רשם העמותות, את הביקורת של נציבות מס הכנסה ועוד ביקורות.

רחל נוימן: העמותות אכן צריכות להגיש לנו דוחות, לרשם העמותות ולחשב משרד האוצר.

רחל נוימן: לדעתי היתה אפשרות לחסוך את כל הניירת מכל הגופים השונים, משום שאם החשב בודק את הדוחות לצורך העמותות המתוקצבות, למה צריך לבדוק אותן שוב?

רחל נוימן: היום הרבה יותר קל לי לאשר עמותה כאשר אני יודעת שיש לה הקצבות שונות, כי אז ברור לי שהחשב בדק אותה ואני כבר לא צריכה כל כך להיכנס לעומק.

רחל נוימן: בצורה כזאת אני יכולה לזרז את ההליכים, כדי שהאישור לעמותות האלה לא יתעכב.

רחל נוימן: לדעתי זו צריכה להיות המגמה גם אצל רשם העמותות.

רחל נוימן: ברגע שהחשב בדק את העמותות המתוקצבות, ויש כ-3,000 עמותות כאלה, למה להתחיל לחפור גם בהן?

ניסן סלומינסקי: החשב בודק את כולן או רק מדגמי?

רחל נוימן: לחשב יש רואי חשבון.

ניסן סלומינסקי: גברת נוימן, יש בעיה, כי ההצעה שלך תחסוך רואי חשבון.

אהוד רצאבי: אתה בטח יודע שכתוב "שומר נפשו מרע עושה טוב".

אהוד רצאבי: שאלו חז"ל מה זה "מרע"?

אהוד רצאבי: פירשו: מ' זה מס הכנסה, ר' – רואה חשבון, ע' – עורך דין.

רחל נוימן: אני לא יודעת אם אתם מכירים את העמותה של המגזר השלישי, שלמעשה מרכזת את הנושא של העמותות.

רחל נוימן: הם רוצים לצאת בהמצאה שלהם לתו תקן לגבי העמותות, מין ISO לגבי העמותות.

רחל נוימן: הכוונה שלהם לבדוק את העמותות לפני ולפנים עם רואי חשבון ועם צוותים שלהם.

רחל נוימן: אני מאמינה שבשלב מסוים אפשר יהיה לעבוד בשיתוף פעולה איתם, למרות שרשם העמותות בוודאי יחלוק על דעתי - - -

עמירם בוגט: בשלב מסוים אפשר, תלוי מתי.

רחל נוימן: כדי שאנחנו באמת נקבל את האישור שלהם של תו האיכות, אנחנו צריכים גם לעזור להם.

רחל נוימן: אני כמובן אבדוק את הדברים הספציפיים שקשורים למס הכנסה ורשם העמותות יבדוק את הדברים הספציפיים שקשורים אליו, אבל חלק מהדברים נקבל וכך ההליכים יהיו יותר קצרים.

רחל נוימן: אני לא רואה שום סיבה שעמותה שמגישה בקשה - ובדרך כלל הנושא מאוד דחוף לה, כי יש לה ערב התרמה או תורם חשוב שעומד בפתח – שהיא תחכה חצי שנה.

עמירם בוגט: יש החלטת של ועדת שרים לביקורת המדינה שחייבה לפני למעלה משנה את הדבר הזה.

עמירם בוגט: הוקמה ועדת היגוי שכוללת את אנשי מס הכנסה, אנשי רשם העמותות והחשב הכללי.

עמירם בוגט: למעשה יש תוכנית ביקורת משותפת של החשב הכללי ושלנו ולפיה אנחנו לא נבדוק מה שהוא בודק ולהיפך.

עמירם בוגט: החשב יבדוק אותם ספיחים של 15-20% שחשובים לו ולא חשובים לי ואני בודק את אותם 20% שחשובים לי ולא חשובים לו ואז יש תוצר אחד שיכול לשמש את כולם.

עמירם בוגט: אני מתאר לעצמי שהדברים האלה יכולים להיות גם לשימוש מס הכנסה, בין אם זה החוליה של פקיד שומה ירושלים 3 ובין אם זה יחידת המלכ"רים.

עמירם בוגט: עובדה היא שלא יכול להיות היזון חוזר בגלל סודיות של מס הכנסה, כלומר, את הדוחות שלנו אנחנו נשמח להעביר למס הכנסה והם יקבלו את כל הדוחות של התורים של ועדת ההיגוי הזאת – מה שנקרא הבקרה המרכזית – והם יכולים לעשות עם זה מה שהם רוצים.

עמירם בוגט: הדבר היחידי שאנחנו לא יכולים לקבל זה את הדוחות שלהם.

אהוד רצאבי: אז אפשר לומר שאנחנו נמצאים בעידן חדש?

עמירם בוגט: בתחילת עידן חדש.

עמירם בוגט: אמורות לא להיות בדיקות כפולות של גוף מתוקצב.

עמירם בוגט: אנחנו מדברים כמובן בפן של סעיף 46, כאשר רוב הבעייתיות היא דווקא בתמיכות.

עמירם בוגט: כבר מעכשיו מתחיל התהליך שלא תהיה עמותה שתיבדק גם על ידי וגם על ידי החשב.

אהוד רצאבי: למה אתה מגביל את זה דווקא לגופים מתוקצבים?

אהוד רצאבי: מה לגבי עמותות רגילות?

עמירם בוגט: מדובר בגופים מתוקצבים, כי הם צריכים לפנות לחשכ"ל.

אהוד רצאבי: מה שאתה בודק יכול לעבור לגברת נוימן והיא תצמצם את הביקורת שלה?

אהוד רצאבי: האם זו מסקנה שאפשר ליישם?

רחל נוימן: בוודאי.

רחל נוימן: אנחנו נעזרים בזה.

רחל נוימן: כאשר אני רואה שיש הקצבות לעמותה מסוימת, אני משתמשת בבדיקות של החשכ"ל.

ניסן סלומינסקי: 70% מהבדיקה משותפת לכולם ולכל אחד יש את ה-10% שלו בלבד.

עמירם בוגט: אני בודק דברים שלא מעניינים את החשכ"ל ולהיפך.

עמירם בוגט: לא אני ולא החשכ"ל לוקחים בחשבון חבות במס.

מנחם רהב: גם גברת נוימן בודקת חבות במס בשלב האישור.

עמירם בוגט: אבל גם פקיד שומה בודק.

מנחם רהב: זה משהו אחר, כי הוא עושה שומות.

עמירם בוגט: אם שמים את השומות בצד, אני חושב שרוב הבעיות יכולות להיפתר.

אהוד רצאבי: האם על ידי הדבר הזה אנחנו יכולים למצוא דרך איך אנחנו "מתעללים" פחות?

עמירם בוגט: אני חושב שתוך שלושה חודשים יהיו לנו כבר נתוני התחלה של הבדיקות ונשמח לעדכן אתכם.

עמירם בוגט: צריך להזמין גם את צביקה חלמיש, החשב הכללי.

אהוד רצאבי: האם צריך כוח אדם נוסף?

רוני בריזון: לעולם אל תשאל שאלה כזאת.

רוני בריזון: תמיד צריך כוח אדם נוסף.

רחל נוימן: כרואה חשבון אתה יודע שגם נכנס לנו סעיף חדש – סעיף 2(א) - בקשר לארגונים מקצועיים, שגם עוברים דרך המחלקה.

רחל נוימן: יש לנו כחמישים בקשות בקטע הזה.

אהוד רצאבי: למה זה שייך אליכם?

מנחם רהב: זה לא שייך לסעיף 46, אבל רק הם מאשרים.

עמירם בוגט: השאלה אם אפשר לאשר לרואה חשבון חיצוני לעשות בדיקה חד פעמית של כל 500 התיקים שבפיגור.

אהוד רצאבי: הייתי פשמ"ג איו"ש שלוש וחצי שנים, גוף חיצוני לנציבות מס הכנסה.

אהוד רצאבי: הם לקחו אותי כ- outsourcing כבר בשנת 1992.

אהוד רצאבי: אני מנסה להגיע למסקנה מהדיון הזה.

אהוד רצאבי: שמעתי שיש תחילת תהליך לבקרה משותפת – בקרה מרכזית.

אהוד רצאבי: אני מבקש לעשות מעקב אחרי זה במשך שלושה-ארבעה חודשים מהיום ונראה איך זה מתקדם.

רחל נוימן: זה הוקם בעקבות הביקורות שנערכו בעבר על ידי כל משרד באופן פרטני.

רחל נוימן: היום הכל ייעשה במשרד האוצר אצל החשכ"ל.

עמירם בוגט: זה כולל גם את הבדיקות שלנו.

רחל נוימן: ברגע שגוף מאושר והוא מקבל תקציבים, מבחינתי זה אושר אצל החשכ"ל.

אהוד רצאבי: ואז את פטורה מלבדוק?

רחל נוימן: לפחות קל לי יותר לבדוק.

אהוד רצאבי: זה רק לגבי גופים נתמכים.

אהוד רצאבי: מה לגבי גופים אחרים?

עמירם בוגט: כל בדיקה שלי אני אשמח להעביר למי שרוצה.

אהוד רצאבי: אני לא רוצה שזה יהיה בצורה כזאת.

אהוד רצאבי: האם יש אפשרות להחליט כאן על פרוצדורה חדשה שתחסוך את הבדיקות הכפולות ובכך לחסוך זמן?

עמירם בוגט: לי אין שום בעיה להעביר לגברת נוימן כל בקרה.

אהוד רצאבי: האם יש דברים שאת בודקת ושהוא בודק ושיכולים להיחסך?

רחל נוימן: אנחנו בודקים את העניין של המטרות, דבר שלא נבדק אצל רשם העמותות.

רחל נוימן: נראה שבדברים מסוימים אפשר לחסוך את הבדיקה הכפולה.

מנחם רהב: אם כל אחת מהיחידות היתה יודעת שהיא הבודקת היחידה, היא היתה בודקת גם את זה.

רחל נוימן: הרבה מאוד עמותות קמות והן לא עומדות בקריטריונים של מוסד ציבורי.

עמירם בוגט: רובן.

אהוד רצאבי: אם כך זה לא יעזור.

אהוד רצאבי: את צריכה כוח אדם נוסף כדי לחסל את הפיגור.

אהוד רצאבי: אנחנו נפנה אל שר האוצר עם העתק לנציבת מס הכנסה בבקשה לטפל בנושא הזה.

אהוד רצאבי: אני מניח שגם נקבל תשובה שהיא לא תשובה דיפלומטית.

רוני בריזון: אפילו אם מדובר בכוח עבודה זמני, רק כדי להתגבר על הפער.

אהוד רצאבי: מבחינת הנוחיות של הציבור, האם יש מקום לעשות לשכה כזאת גם בתל-אביב?

אהוד רצאבי: אולי זה גם יכול להקל על המגע אתכם?

רחל נוימן: אפשר לשלוח את החומר בדואר.

מנחם רהב: אני לא חושב שצריך את זה, כי ממילא הם עולים לירושלים פעמיים בירושלים.

רחל נוימן: צריך גם לזכור שתיק ניכויים הם צריכים לפתוח באזור של המוסד.

סמדר אלחנני: גברת נוימן, ביקשתי מקודמך בתפקיד שכל העמותות יהיו באתר האינטרנט ושזה יהיה אינטראקטיבי.

סמדר אלחנני: כלומר, שעמותות שצריכות את סעיף 46 לצורך זיכוי במס יופיעו באינטרנט ואפשר יהיה או על ידי שם או על ידי נושא או מספר לקרוא את כל החבילה.

מנחם רהב: זה קיים באתר שלהם באינטרנט.

סמדר אלחנני: אני מתייחסת לזה כאל כספי ציבור.

סמדר אלחנני: אנחנו נותנים פה כספי תקציב שלא לפי סדר עדיפויות של התקציב.

סמדר אלחנני: כל מי שרוצה להקים עמותה ועומד איכשהו בהגדרות, מצליח להוציא כסף מהמדינה באמצעות הזיכוי ממס.

סמדר אלחנני: אני היחידה כאן שמחזיקה בדעה הזאת שלא צריך לתת פטור ממס לתרומות, ואני גם אסביר למה.

סמדר אלחנני: ביום הכיפורים הולכים הרבה מאוד חילונים לתפילת "יזכור" לעילוי נשמות.

סמדר אלחנני: כתוב שם:".

סמדר אלחנני: ..

סמדר אלחנני: בעבור שהתחייבתי לצדקה".

סמדר אלחנני: בשום מקום לאורך מחזור התפילה אין שום איזכור של פטור ממס.

סמדר אלחנני: הגמול ניתן בעולם הבא ולא ניתן בעולם הזה.

ניסן סלומינסקי: דווקא לצדקה יש גם קרן בעולם הזה.

ניסן סלומינסקי: יש הבטחה שמי שנותן צדקה יקבל משהו גם בעולם הזה.

סמדר אלחנני: האם אפשר להבטיח אתר אינטרנט אינטראקטיבי?

רחל נוימן: יש אתר אינטרנט שאפשר לקבל ממנו פרטים לגבי עמותות רק אם מקישים את מספר העמותה.

רחל נוימן: בנוסף לכך, וזה החידוש, אפשר להוציא את כל רשימת העמותות שיש להן אישור לעניין סעיף 46.

סמדר אלחנני: אבל איך אפשר לקרוא את כל 30,000 העמותות האלה?

רחל נוימן: זה 3,000 עמותות שיש להם אישור לעניין סעיף 46.

רוני בריזון: מה לגבי שיפורים במחשוב אצל רשם העמותות?

עמירם בוגט: בימים אלה אנחנו בתהליך מבחני קבלה של מערכת חדשה.

עמירם בוגט: המערכת לא עברה את המבחנים ולכן זה מתעכב.

רוני בריזון: אתה מתכוון שיש מערכת קיימת ויש מבחני קבלה לבדיקת המערכת?

עמירם בוגט: כן.

עמירם בוגט: המערכת הישנה היתה קיימת תמיד ולא מרוצים ממנה.

עמירם בוגט: בדקנו אנשים שאנחנו יודעים שהם נמצאים ב-97 עמותות ולא קיבלנו תוצאות.

עמירם בוגט: אני מתאר לעצמי שהמערכת תחזור למקצה שיפורים ותוך חודש זה אמור להתחיל לעבוד.

עמירם בוגט: השלב היותר קשה הוא שאנחנו התחלנו להזין את הנתונים האלה רק מ-96' ולכן צריך לעשות הרבה הזנות אחורה.

רוני בריזון: למה משנת 96'?

רוני בריזון: הרי לא פתחתם תיק ואמרתם שעד שנת 96' אתם לא ממחשבים.

עמירם בוגט: היו שני שלבים: עלתה שאלה אם בשלב הרישום רשמו את המייסדים.

עמירם בוגט: רק בשנת 96' התחילו להקליד את המייסדים, דבר שהוא לא כל כך רלוונטי.

עמירם בוגט: אחר כך התחילו ללכת אחורנית עם חברי ועד, שכן חברי ועד משתנים מידי שנה.

עמירם בוגט: הקלדה של חברי הוועד התחילה באופן שוטף רק לפני שלוש שנים ואת האחורה הגענו פחות או יותר ל-96'.

עמירם בוגט: אנחנו נמשיך אחורנית עד שנגיע ל-82'.

אהוד רצאבי: מה לגבי שינוי תקנון?

עמירם בוגט: התוכנה השנייה שעובדים עליה היא תוכנה של סריקה.

רוני בריזון: אולי כשתגמרו את זה אתם תרצו חיבור לקובץ מרשם התושבים או אולי – יותר טוב מזה - לקובץ הקרבה המשפחתית של הביטוח הלאומי.

עמירם בוגט: יש לי חיבור למרשם התושבים.

אהוד רצאבי: המטרה שלנו אומנם לקצר תהליכים, אבל בואו לא נשכח את המטרה האמיתית של הבקרה והביקורת, את אותן עמותות שקמות לא למטרה כפי שנאמר בסעיף 9, אלא קמות כדי לפרנס כמה אנשים בדרך.

סמדר אלחנני: אחד הדברים שביקשנו בזמנו הוא לוודא מה ההקצבה שיש מהמדינה לאותה עמותה.

סמדר אלחנני: יש תורמים שרוצים לתרום לעמותה שלא מקבלת תקציב מהמדינה.

עמירם בוגט: כל מה שתבקשו מאיתנו, תקבלו.

רוני בריזון: יש מערכת שאילתות של החשב הכלל באינטרנט ואם את מזינה את מספר העמותה או שמה או איזשהו נתון מזהה אחר, את תקבלי את כל הנתונים.

עמירם בוגט: אני מוכן לנדב את שירותיי.

עמירם בוגט: בכנסת הקודמת ביקשו לדעת אם יש ניהול תקין וגם פרטים על חמשת מקבלי השכר בעמותה.

עמירם בוגט: אם אתם רוצים לקבל נתונים לגבי תמיכה ממשלתית, אין לי שום בעיה שפקיד שלי ישב מול התוכנה ויוציא את הפרטים האלה.

עמירם בוגט: התוכנה מאוד ידידותית.

סמדר אלחנני: לגבי חמשת מקבלי השכר יהיה גם פירוט השכר לפי כללי אפרתי?

עמירם בוגט: כן.

אהוד רצאבי: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

אהוד רצאבי: - - - - - -