ועדת המשנה לעניין חוק יישום תוכנית ההתנתקות, התשס"ה, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-06-21 14:20

אברהם-בייגה שוחט: אני פותח את הישיבה.

בנימין אלון: אני רוצה לומר שהתקשרו אליי כמה עורכי דין שרצו לבוא לישיבה, ואמרו להם מטעם הוועדה שזו ישיבה סגורה רק לחברי הכנסת של ועדת המשנה.

בנימין אלון: אני בא עכשיו ורואה שכל התקשורת נמצאת פה, אז אני מבין שיש פה איזושהי מטרה של מסיבת עיתונאים עם איזושהי מגמה, אחרת למה חסמו אותם?

אברהם-בייגה שוחט: בכלל לא ידעתי שיש בעיה מהסוג הזה.

אברהם-בייגה שוחט: רק השבוע היושב ראש ליצמן הודיע שוועדת המשנה תמשיך לדון ולעקוב אחר הדברים.

אברהם-בייגה שוחט: קודם לא היתה מסגרת, כי ועדת המשנה סיימה את עבודתה עם חקיקת החוק.

אברהם-בייגה שוחט: אז עלה הצורך לבוא ולדבר, כי כל אחד מאתנו עוקב אחרי מה שקורה בעיתונים ורוצה לדעת מה קרה עם החוק, במה חרגו והאם חרגו ומה משמעות הבג"צ שתיקן מספר דברים.

אברהם-בייגה שוחט: יש שורה של נושאים שמעניינים אותנו כחברי ועדה.

אברהם-בייגה שוחט: אז סוכם שוועדת המשנה תתכנס, וגם חברי הוועדה שירצו לבוא יוכל להצטרף לישיבה.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא הייתי מודע לפניות של הגורמים השונים, אבל אני מציע שאם ישנם גורמים שעוסקים בעניין והם רוצים להשמיע את דברם, בשמחה רבה נכנס ישיבה.

בנימין אלון: אז למה צריך את התקשורת, אם זאת ישיבה של ועדת המשנה?

בנימין אלון: אני לא יודע מה המטרה שלה.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שהתקשורת יכולה להיות פה.

אברהם-בייגה שוחט: זאת ישיבה פתוחה, אין כאן שום סודות.

בנימין אלון: לא, זאת לא ישיבה פתוחה.

טמיר כהן: נראה לי שיש פה איזושהי נפילה בין הכיסאות.

טמיר כהן: עורכי הדין לא הוזמנו באופן יזום, אבל אף אחד גם לא הודיע - - -

בנימין אלון: הם ביקשו.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת בני אלון, אני יכול להגיד לך שהישיבה הזאת לא נעשתה מטעם ולא נעשתה למען שום מסיבת עיתונאים, אלא זו בהחלט יוזמה שלנו כדי לשמוע את הדברים.

אברהם-בייגה שוחט: העובדה שלא נמצאים פה עורכי דין א', ב', ג', ד' או ה', זה סיפור, אבל זה לא לב לבו של העניין.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו עומדים לשמוע את נציגי הממשלה שעוסקים בעניין הזה וחברי הכנסת ישאלו שאלות.

אברהם-בייגה שוחט: בכל אופן עבר פרק זמן מאז חקיקת החוק.

אברהם-בייגה שוחט: אני אפתח בכמה משפטים, לפני שאני אעביר את רשות הדיבור לאילן כהן ואחרי זה ליונתן בשיא.

אברהם-בייגה שוחט: כפי שאמרתי, החוק עבר כפי שעבר.

אברהם-בייגה שוחט: כאשר אנחנו עוקבים אחרי התהליך הזה, אנחנו מגלים שיש דברים נוספים שהם ללא צל של ספק מעבר לחוק.

אברהם-בייגה שוחט: אי אפשר הכל לכסות בסעיף 85 ולא להגיד "זה משהו מיוחד".

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו רוצים לדעת מה מתבצע, מה מערכת ההשקעות, מה הכוונה האסטרטגית של מהלך ההתנתקות, מה קיבל המתפנה, גם בתחום החקלאי וגם בתחום פתרונות הדיור למיניהם.

אברהם-בייגה שוחט: מבחינתי, יש פתרונות מאוד מקובלים ואחרים שהם פחות מקובלים.

אברהם-בייגה שוחט: אשמח לשמוע גם על פסיקת הבג"צ, משמעותה ועל האופן שהממשלה מתכוונת להתמודד איתה.

בנימין אלון: זה עניין של תקציב.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא רק תקציב, אני מניח שזה גם מצריך תיקון חקיקה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מציע שמנכ"ל משרד ראש הממשלה יציג את התמונה כפי שהיא, ויונתן בשיא יוסיף אחר כך.

אברהם-בייגה שוחט: אחרי זה ניתן את רשות הדיבור לחברי הכנסת ולנציגי משרד המשפטים.

אילן כהן: צהרים טובים.

אילן כהן: אני רוצה לחזור על העיקרון שבבסיס כל נושא הסיוע למתיישבים, ולאחר מכן לתת תמונת מצב.

אילן כהן: היושב ראש ביקש שאני אתמקד בחקלאות.

אברהם-בייגה שוחט: לא, אני רוצה שתתייחס לשיכון, לבתים, לפרויקטים השונים וגם לעניין העסקים.

אברהם-בייגה שוחט: אמרתי שאני רוצה שתתייחס גם לעניין החקלאות.

אילן כהן: אני אתן הסבר על הנושא החקלאי, אבל אני אתן גם סקירה על הכל.

קריאה: חשבתי שזה נושא הדיון היום.

בנימין אלון: מי הזמין?

בנימין אלון: אני לא יודע למה יש לי הרגשה, שרוצים להוכיח לתקשורת שהכל מוכן.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת בני אלון, אתה טועה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש ממך, תאמין לי.

חיים אורון: כתוב פה בהזמנה: דיווח על ביצוע החוק, השלכות החלטת בג"ץ ומדיניות הממשלה בתחום הפיצויים.

אילן כהן: זו הזדמנות לחזור על הלוגיקה במילה, ואחרי זה אומר איפה אנחנו נמצאים בכל שלב.

אילן כהן: הלוגיקה של הכנות הממשלה דיברה על כך, שחוק הפיצויים הוא הכלי המרכזי בעזרתו מפצים את מפוני חבל עזה וצפון השומרון, גם על רכושם, בתיהם והקרקע שלהם, גם על עניין התעסוקה, גם על המרכיבים האישיים, כולל ותק וכו', ועל סיוע למעבר עצמו.

אילן כהן: אלה היו המרכיבים של החוק.

אילן כהן: הלוגיקה היתה שכל אדם שרוצה, יפנה למנהלת סלע שהיא הגוף שהממשלה הקימה, יגיש את תיק המסמכים או ההוכחות שהוא צריך להגיש, ייקח את כספו ויבנה את חייו מחדש בדרך שהוא חפץ בה, בין אם הוא רוצה לגור בתל אביב, או כמו שקיווינו באזורי עדיפות.

אילן כהן: במקביל, החוק השאיר פרק שלם ונכבד, גם בסיוע הוועדה הזאת, מתוך הכרה גם של הממשלה, גם של הוועדה וגם של אנשים שהתנגדו להתנתקות - ושמענו פה גם אנשים בעלי ניסיון מפינוי סיני - שיש רצון לעודד מעבר בקהילה.

אילן כהן: לכן פרק 85 נתן את הגמישות לתת פתרון תפור לכל קבוצה מעל 20 משפחות.

אילן כהן: אני חושב שזה בהחלט נעשה באופן מודע, מתוך רצון להיות גמישים.

אילן כהן: היה ברור שפרק 85 הוא חליפה תפורה לקבוצה, כמובן על בסיס המידתיות וגבולות החוק וכו'.

אילן כהן: הוא נתן את האפשרות לתפור פתרון ייעודי לקבוצות ייעודיות.

אילן כהן: אני חושב שבג"צ אמר את דברו בצורה הבולטת ביותר.

אילן כהן: הוא קבע שגם ההתנתקות היא צעד חוקתי, מידתי וגם החוק הוא ראוי.

אילן כהן: הוא תיקן מספר נקודות, כמה מהן חשובות.

אילן כהן: אחת מהן היא כמובן איחוד העילה.

קריאה: תכלית.

קריאה: ראויה.

אילן כהן: עזוב, אני לא נכנס לזה ולא הולך להתפלפל בזה, זה גם לא המקצוע שלי.

אילן כהן: אבל בנושאים שאנחנו אמונים עליהם, נושא איחוד העילה אפשר לכל אדם או עסק לתבוע, למרות שהוא בחר במסלול רגיל של פיצויים.

אילן כהן: זו החלטה גדולה ומשמעותית, שעד היום לא למדנו את השלכותיה, אבל אני חושב שההשלכות שלה יתבטאו בעתיד.

אילן כהן: אני לא אוהב את ההחלטה, כי היא לא מאפשרת לנו ליצור גבול לפיו המדינה יודעת כמה זה עולה לה, אבל אם בג"צ החליט כך, אנחנו כמובן נכבד את החלטתו.

אילן כהן: החלטה שנייה מאוד משמעותית היא החלטה לגבי הוותק.

אילן כהן: הנושא הזה נידון גם פה עשרות שעות, והושמעו פה דעות שונות.

אילן כהן: בג"ץ קבע שמגיל אפס צריך לשלם את מענק הוותק.

אילן כהן: אני רוצה להזכיר לכולם, שמענק הוותק מותנה בעזיבה עד 48 שעות לאחר תאריך - - -

אברהם-בייגה שוחט: הוא קבע גם את השיעור?

אילן כהן: בג"צ ביטל את הסעיף שהתנה את זה בגיל 21 ומעלה.

אילן כהן: הוא לא קבע סעיף חדש.

אילן כהן: כנראה שאם לא משנים את הסכום, לא צריך לחזור לחוקק.

מייק בלס: הסכום לא השתנה בנושא הזה.

אילן כהן: בג"ץ השאיר לנו פתח לחזור ולבחון מתן סכום אחר לילדים עד גיל 21.

אילן כהן: כמובן שזה ידרוש חקיקה מחדש.

אילן כהן: הנושא יידון גם בוועדת השרים הייעודית.

אילן כהן: אני גם יודע מה אני עומד להמליץ, אבל זה הנושא הפתוח.

איוב קרא: זאת אומרת שתהיה חקיקה מחודשת?

אילן כהן: חוות הדעת ששמענו ממחלקת הבג"צים היא שאם נקבל את דבריו של בג"ץ כפי שהם ולא נשנה סכומים, לא צריך לחזור לחקיקה מחדש.

מיכאל רצון: זאת אומרת אם אתה משנה את הסכום הכולל.

אברהם-בייגה שוחט: בוודאי, את הסכום הכולל זה משנה.

בנימין אלון: אתם מדברים בשתי שפות.

בנימין אלון: הוא אומר שזה יוסיף לתקציב, הוא לא אומר "נשנה סכומים בחוק".

אברהם-בייגה שוחט: אם משפחה חיה שם במשך 10 שנים, והיא הגיעה לשם כשהיה לה ילד בן 6 ועכשיו הוא בן 16, קודם הוא לא קיבל דבר ועכשיו הוא יקבל.

אברהם-בייגה שוחט: 10 שנים כפול 4,000 זה 40,000 שקל.

אילן כהן: ההערכה של אגף תקציבים היא הערכה ראשונית.

אילן כהן: חישוב מספר הילדים זאת משימה קלה, אבל השאלה האם זה כולל גם מבוגרים שהיו בני 10 כשהגיעו לשם והיום הם בני 30.

אילן כהן: השאלה היא האם על הפער הם צריכים לקבל פיצוי.

אילן כהן: סגן הממונה על התקציבים, הראל בלינדה, יתייחס לזה.

אילן כהן: אנחנו לומדים את השלכות החוק.

אילן כהן: ראוי לציין שבגלל שבג"צ לא שינה שום סעיף אחר, הוא בעצם קבע שהפיצוי הוא ראוי ומידתי בכל סעיפיו האחרים.

אילן כהן: להיפך, הוא חילק שבחים לעבודת ההכנה שנעשתה.

חיים אורון: הוא אמר שהחוק הולם.

אילן כהן: היא חילק שבחים לעבודת ההכנה של הממשלה וועדות הכנסת, ואני באמת חושב שכך הם פני הדברים.

אילן כהן: אני הבעתי את דבריי אחרי שוועדת המשנה סיימה עבודתה, ואמרתי שלדעתי ועדת הכספים הזאת תרמה תרומה משמעותית גם בנושאים המקצועיים וגם בהערותיה.

אילן כהן: היא הוסיפה כמיליארד שקל, אבל כנראה הוסיפה במקומות הנכונים.

אילן כהן: כך קבע גם בית הדין.

אילן כהן: לגבי תיקים שישנם כיום במנהלת סלע, לפני יומיים היו 284 תיקים של 284 משפחות, וביניהם כמה עסקים.

איוב קרא: מתוך כמה פוטנציאל של משפחות?

אילן כהן: מתוך 1,700.

אילן כהן: 284 תיקים הוגשו על-ידי עורכי הדין או האנשים עצמם, והם נמצאים כרגע בין עורכי הדין שלנו לבין ועדות הזכאות.

אברהם-בייגה שוחט: מלבד הקבוצות.

אילן כהן: נכון.

אילן כהן: מדובר על 284 תיקים פרטניים.

בנימין אלון: מה זאת אומרת מלבד הקבוצות?

אילן כהן: יש שני מסלולי התנהלות: אחד - התיקים הפרטניים, במסגרתם יכולה משפחה לקחת את פיצוייה ולקנות בית איפה שהיא רוצה ולהתחיל את חייה מחדש.

אילן כהן: דרך אגב, רוב צפון שומרון פועל כך.

אילן כהן: המסלול השני - יש מספר קבוצות שמנהלות אתנו משא ומתן או כיישובים שלמים או כקבוצות שהתאגדו, והן באות לדבר אתנו לפי סעיף 85.

אילן כהן: הדרישה שלהן היא לסגור אתנו עסקה כוללת, ואז הן גם יגישו את תביעות הפיצויים של האנשים הפרטניים.

אילן כהן: המספר שציינתי לא כולל את הקבוצות האלה.

בנימין אלון: אבל מה קורה שם?

בנימין אלון: האם כולם חתמו כבר?

בנימין אלון: יש דיסאינפורמציה.

אילן כהן: לא תמיד אהבת את מה שאמרתי, אבל בדרך כלל אני משתדל לדווח באופן מדויק.

אילן כהן: יש כ-284 תיקים.

אילן כהן: אני חייב לציין שהקצב התגבר מאז פסיקת בג"ץ, ואני חושב שאנחנו צפויים לשיטפון.

אילן כהן: אני אומר ומצר על זה, כי ככל שהזמן יעבור, היכולת לתת את הטיפול הראוי תקטן.

בנימין אלון: או שההתנתקות תבוטל.

אילן כהן: לא, ההתנתקות לא תבוטל.

אילן כהן: זו אולי ההזדמנות גם לומר לתקשורת ולקרוא למתיישבים להפריד בין המסלולים.

אילן כהן: יש מסלול אחד שהוא מסלול שבו בוחר אדם שלא אוהב את ההינתקות.

אילן כהן: הוא יכול אידיאולוגית – וכל עוד הוא שומר על החוק ועל מסגרות החוק – להתנגד לה ולהפגין נגדה, ואין שום טענה נגד זה.

אילן כהן: במסלול השני הוא צריך לדאוג שהכסף יגיע אליו.

אילן כהן: כאשר יש "שיטפון", או אם לאחר ההתנתקות הם יצטרכו להביא מסמכים או הוכחות לגודל ביתם, כשיכול להיות שהבית כבר לא יהיה או המועצה כבר לא תהיה, שלא יתפלאו אם הטיפול בעניינם יימשך שנתיים ולא 60 יום, כמו שהחוק קובע.

אילן כהן: דרך אגב, החוק הגביל אותנו במספר הימים שאנחנו יכולים לגלגל את התיק הזה, ל-45 יום או 60 יום מהיום שפנתה אלינו המשפחה.

מיכאל רצון: ואחר כך לא תהיו מחויבים לזה?

אילן כהן: אנחנו לא נעשה עבודה תקינה לפי החוק, אם לא נטפל בזה בזמן סביר.

אילן כהן: הגבלנו את עצמנו ואתם הגבלתם אותנו בזמן.

בנימין אלון: כרגע מדובר על 284 מתוך 1,700 משפחות.

בנימין אלון: תעזרו להם כמה שיותר מהר.

בנימין אלון: אני מבין שהרוב לא רוצה את ההסדר הזה.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת בני אלון, עם כל הכבוד, אתה לא תגרום לזה שאני לא אשמע את הדברים.

אילן כהן: אם אני מסתכל על הקבוצות השונות שמנהלות אתנו משא ומתן כזה או אחר בשלב מתקדם מאוד או בשלב אמצעי, מדובר על עוד כ-700 משפחות שבשלבים כאלה או אחרים נמצאים אתנו במשא ומתן, חלקם בשלבים מאוד מתקדמים, חלק ממש לפני חתימה וחלק בשלבים אחרים.

מיכאל רצון: מדובר ב-700 ועוד 284 משפחות, ומה לגבי היתר?

מיכאל רצון: יש לכם בערך 700 משפחות שיש לכם נתק מוחלט מהם.

אילן כהן: יש טענה שמועצת חוף עזה מייצגת הרבה מאוד משפחות דרך המועצה עצמה.

אילן כהן: אנחנו לא קיבלנו לזה הוכחות לזה מלבד בתקשורת.

אילן כהן: כל יום יש איזו אמירה אחרת.

אילן כהן: התהליך מאוד קשה.

אילן כהן: לכן, אם אני עובר על כל התהליכים, דיברתי על התהליך הפרטני ואת תהליך הקבוצות תיארתי כרגע.

אילן כהן: תהליך נוסף נעשה מול החקלאים.

אילן כהן: אני חושב ששם מצאנו פתרון מאוד טוב.

אילן כהן: גם שם היה תהליך של הפנמה, כפי שקראתם בעיתון.

אילן כהן: גם בביקור שלי אמרו לי אנשים "אנחנו שותלים לשנה הבאה".

אילן כהן: אנחנו גם מבינים את הקושי שבעניין.

בנימין אלון: יש לך נתונים כמה זורעים ומכינים את העונה הבאה?

אילן כהן: אני מציע שיהונתן בשיא ייתן תשובות בעניין הזה.

מיכאל רצון: איך זה מתיישב עם דברי שר החקלאות, שאין שום פתרונות?

מיכאל רצון: כך לפחות שמעתי בתקשורת.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה פינג-פונג.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה שתרחיב על נושא השיכון.

אילן כהן: אני חוזר שוב על תחילת דבריי, עדיין כל אדם יכול לקחת את הכסף שמגיע לו ולמצוא פתרונות לעצמו.

אילן כהן: יש בארץ הזאת אלפי דירות מבאר שבע ועד תל אביב ויש אלפי נחלות, וזה הפתרון המועדף.

אילן כהן: בוא נשים את זה פעם אחת על השולחן, הפתרון המועדף על כולם הוא שאדם ייקח את כספו, עם סיוע או בלי סיוע, ויחיה איפה שהוא רוצה לחיות.

בנימין אלון: זו לא רוח החוק, שמעודדת קהילות.

אברהם-בייגה שוחט: היא נותנת גם פתרון לקהילות.

בנימין אלון: להזכירך, קראו לזה העתקה בהתחלה, וזה היה כל הרעיון.

דני יתום: לבקשת נציגי המתנחלים זה הפך להיות גם קהילות.

אילן כהן: מאז שהמינהלת הוקמה, אין קבוצה אחת שביקשה לקיים משא ומתן בכל צורה שהיא שלא נענתה, כולל קבוצה חדשה מאתמול.

אילן כהן: יש קבוצות שבאמת הגיעו לשלב מתקדם.

אילן כהן: להזכירכם, במקרה של סיני הקבוצות שהפכו לנתיב העשרה ועין הבשור היו קבוצות מעורבבות.

אילן כהן: עין הבשור היא קבוצה מכל היישובים, וכנ"ל גם נתיב העשרה.

אילן כהן: הסיפור הזה לא קל.

אילן כהן: אנחנו מנהלים משא ומתן ודיון עם כל קבוצה שפונה אלינו, לא משנה מי היא.

אילן כהן: חלק מהקבוצות רוצות יישוב חדש.

אילן כהן: באפריל הגיעה קבוצה שדיברה על ניצנים ברצינות.

אילן כהן: אנשים שנמצאים בממשלה שנים רבות טוענים שמה שנעשה בקידום תוכנית ניצנים תוך שלושה חודשים לא נעשה מעולם בשום פרויקט.

אילן כהן: המועצה הארצית התחייבה עד השני באוגוסט להביא תוכנית לכל פרויקט ניצנים, כולל הליכים של לקיחת הקרקע.

אילן כהן: נעשה פה פרויקט בקצב מטורף, עם הרבה מאוד רצון טוב של הממשלה, כי באו אנשים וביקשו לעבור לניצנים.

מיכאל רצון: יש תוכניות מאושרות?

אילן כהן: המועצה הארצית כרגע עובדת על תוכניות.

אילן כהן: דרך אגב, נציגי המתיישבים שותפים ומעורבים בפרויקט הזה.

בנימין אלון: מתי התכנסה המועצה הארצית?

אילן כהן: ב-10 במאי.

בנימין אלון: ידעו מזה שנה קודם.

אילן כהן: אם אתה רוצה שאני אגיב, כי יש פה תקשורת ושאלת אותי, אני אגיב.

אילן כהן: תוכנית ניצנים שהיה עליה ויכוח היא תוכנית לשים את כל החממות על הדיונות.

אילן כהן: איך נאמר פה על השולחן הזה?

אילן כהן: אם ראש הממשלה יכול להוציא את האנשים משם, שיפקיע את הדיונות ממדינת ישראל.

אילן כהן: זה לא היה נגמר ב-20 שנה.

אילן כהן: התוכנית שנבנית היום בשיתוף מלא עם המתיישבים היא תוכנית ישימה עם סיכוי גבוה להצליח.

אילן כהן: אם אתה זוכר איך הדיונה נראית בין אשקלון לאשדוד בצפון והדיונה מזרחה, מדובר על שני החלקים סביב ניצן מזרחית לדיונה ועל עוד מספר יישובים או שכונות - תלוי במתיישבים - בחלק הדרומי בין אשקלון ובין קו קיבוץ ניצנים.

בנימין אלון: כמה זמן זה ייקח?

חיים אורון: חבר הכנסת בני אלון, בוא נשמע.

בנימין אלון: מה זה נשמע?

בנימין אלון: אנחנו שואלים שאלות.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה שהוא ידבר ושאתה לא תפריע.

אברהם-בייגה שוחט: אין לך זכות דיבור.

בנימין אלון: כשבאים פקידים בכירים מהממשלה, המטרה היא לחקור ולקבל מידע, ולא לקבל הרצאה.

אברהם-בייגה שוחט: אין בעיה, תרשום לך את כל השאלות שאתה רוצה לשאול ותקבל לכולן תשובות, אבל לא בפינג-פונג.

איוב קרא: אבל זאת לא הצגה של איש אחד.

דני יתום: תאר לעצמך שכולם רוצים לשאול באותו זמן.

אילן כהן: בנוסף, נבנה מאגר דירות להשכרה.

אילן כהן: כפי שדווח, הממשלה נותנת אופציה לשלושה חודשים לדירות באזור ייחוס.

אילן כהן: המאגר פתוח, תוך יומיים יהיו פרסומים בנושא ואנשים יוכלו לגשת למאגר דירות להשכרה.

אברהם-בייגה שוחט: הם חותמים על החוזה?

אילן כהן: הממשלה חתמה על אופציה לשלושה חודשים, והם נכנסים לנעלי הממשלה וחותמים.

אילן כהן: כל אחד יכול לשכור דירה איפה שהוא רוצה, אבל רצינו להקל בנושא הזה כדי שתהיה גישה נוספת.

אילן כהן: נשאלתי לגבי נושא החינוך.

אילן כהן: דיווחה מנהלת מחוז דרום, שאחראית לנושא הזה במשרד החינוך, שיש יותר מקומות מאשר תלמידים באזורי ייחוס.

אילן כהן: היא הצהירה שהתלמידים האלה יקבלו עדיפות ולא יצטרכו להתחרות על המקומות, ושאף מורה לא יפוטר.

אילן כהן: לגבי תעסוקה, הוקמה לשכת תעסוקה ייעודית למפונים שבה הכשרה מקצועית, תעסוקה, השמה וכו'.

אילן כהן: היא נפתחה לפני מספר ימים והיא תמשיך לפעול גם לאחר ההתנתקות בפועל.

מיכאל רצון: איפה היא תהיה?

אילן כהן: באשקלון.

אילן כהן: יש עוד הרבה מאוד פרטים, אבל זאת סקירה מהירה של ההיערכות.

אילן כהן: בנימין אלון: האם יש פה נציג מהמועצה לביטחון לאומי?

אילן כהן: איילנד אמר ששום דבר לא מוכן.

אברהם-בייגה שוחט: יהונתן בשיא, הייתי רוצה לשמוע באופן ספציפי על האלטרנטיבות שמוצגות לחקלאים, מה קנה המידה ומה חקלאי יכול לקבל מבחינת דונמים, מים, ואמצעי ייצור.

אברהם-בייגה שוחט: זאת שאלה שאילן כהן לא התייחס אליה בכלל.

אברהם-בייגה שוחט: גם לא נאמרה מילה בקשר לעסקים גם במחסום ארז וגם בגוש.

אברהם-בייגה שוחט: אשמח לשמוע כמה מילים בעניין הזה.

אברהם-בייגה שוחט: מתוך 287 פניות פרטניות, כמה עברו ועדת שיפוט שלגביהן סגור התיק ורק צריך לתת להן את הצ'ק?

יהונתן בשיא: אני אתחיל מהסוף.

יהונתן בשיא: עד היום הוגשו 284 בקשות, מתוכן 66 בקשות אושרו ו-51 כבר קיבלו את הכסף.

יהונתן בשיא: מרגע שההליך מסתיים וניתן האישור, תשלום הכסף מתבצע מאוד מאוד בסמוך לכך.

חיים אורון: 75% מהכסף?

אילן כהן: כי 25% מהתשלום מותנה בעזיבה בפועל.

יהונתן בשיא: מתוך 284 בקשות אלה, רק 20 בקשות נוגעות לעסקים, חלקם מאזור ארז וחלקם מאזור נווה דקלים, אבל בשלב זה אין לחץ על נושא העסקים משתי סיבות.

יהונתן בשיא: ראשית, בארז חלק גדול מהעסקים יצא כבר או מצא לו חלופות גדולות.

יהונתן בשיא: עובדה היא שעד עכשיו לא הגישו בקשות בהיקף גדול.

יהונתן בשיא: גם באזור נווה דקלים, שיש בו אזור תעשייה וגם חקלאים, כמעט לא הוגשו בקשות.

יהונתן בשיא: אני מדגיש את זה, כי אם אתם זוכרים, מדובר בזמן הרבה יותר ארוך.

יהונתן בשיא: המודל הוא מודל מורכב, הבדיקה שלו ארוכה יותר, וחשוב מכך, אחרי שהבקשה כבר מאושרת, הסכום צריך להיכנס תוך 45 יום לחשבון בנק ייעודי.

יהונתן בשיא: אנחנו אומרים לכולם, בעיקר לחקלאים שכל כך זעקו, שאם לא יגישו את הבקשה בזמן, הסיכוי שיוכלו להיעזר בסכומים האלה להקמת העסק החדש שלהם בזמן אמיתי הוא סיכוי נמוך.

יהונתן בשיא: בינתיים יש לא מעט חקלאים שמשכו את הבקשות מהאינטרנט או מעורכי הדין.

בנימין אלון: מה זה אומר בזמן?

יהונתן בשיא: בזמן האחרון, בשבועיים האחרונים.

אילן כהן: אם הם לא יגישו עכשיו, הם לא יקבלו את הכסף.

אילן כהן: צריך להגיד את האמת בעניין הזה.

יהונתן בשיא: זה לגבי הנושא של התשלומים לאנשים.

יהונתן בשיא: מרגע שאדם ביקש פיצוי רגיל, לא עבור עסקים, אלא עבור ביתו, עד שקיבל את הכסף עוברים בין ארבעה לחמישה שבועות.

יהונתן בשיא: יש כרגע כמה עשרות חקלאים שהגישו בקשות, באמצעות עורכי הדין שלהם, לקבלת קרקע חלופית.

יהונתן בשיא: הממשלה גיבשה מודל, שבאמצעותו המינהל יכול לרכוש קרקע מחקלאים אחרים על מנת לאפשר לחקלאים לקבל קרקע לחממות במקומות המבוקשים.

יהונתן בשיא: כרגע יש לנו שני אתרים, האחד נמצא מול הכניסה לקיבוץ כרמיה, כ-1,000 דונם של קיבוץ זיקים, והשני כ-400 ואולי 600 דונם בסמוך לאזור התעשייה של אשקלון.

יהונתן בשיא: מדובר על הכשרת קרקע בתולה.

יהונתן בשיא: בכל אחד משני האזורים המודל הוא קצת שונה.

חיים אורון: זה נמצא דרומית לאשקלון?

יהונתן בשיא: כן.

יהונתן בשיא: בכל מקרה, חקלאי לא יקבל יותר מ-40 דונם, גם אם היו לו יותר.

איוב קרא: למה?

יהונתן בשיא: כנראה שלא הסברתי את עצמי נכון.

יהונתן בשיא: היום יש כ-400 נחלות חקלאיות, מתוכן כ-160 חקלאים בפועל.

יהונתן בשיא: חלק מהחקלאים שוכרים את הקרקע או את החממות מחקלאים אחרים, ולכן יש להם בפועל שטח גדול מ-40 דונם, אבל הוא לא שייך להם, כי חלקו שכור מאחרים.

יהונתן בשיא: מצד אחד רצינו לתת לאנשים לפי מה שהם עיבדו בפועל, ומצד שני רצינו למנוע מצב של מיוריזציה, ולכן הגדרנו מגבלה של 40 דונם.

אברהם-בייגה שוחט: כמה מים?

יהונתן בשיא: לפי המכסה באותו אזור.

יהונתן בשיא: באזור זיקים מכסה לנחלה כ-29,000 קוב מים.

אברהם-בייגה שוחט: משמעות העניין היא שמעבר לחוק זה 90,000 דולר.

יהונתן בשיא: אני רוצה לתקן את מה שאמרת.

יהונתן בשיא: שים לב שהחקלאי לא מקבל אגורה אחת.

יהונתן בשיא: להפך, הוא מוותר על ה-135,000 שקל פיצוי חקלאי שלו, ומקבל תמורת זה קרקע.

יהונתן בשיא: אנחנו כמדינה ניצבנו בפני מצב, שאם רצינו לתת לאנשים האלה קרקע במקום סביר, קרוב יחסית למקום שבו הם בוחרים לגור, לא היתה לנו ברירה אלא לבקש מהמינהל לרכוש קרקע מאחרים עבורם.

יהונתן בשיא: הם לא מקבלים אגורה אחת פיצוי, אלא קרקע.

יהונתן בשיא: היתה להם קרקע שם, והם יקבלו פה קרקע, ולכן הם לא יקבלו שקל אחד פיצוי.

אברהם-בייגה שוחט: אתם נתתם אפשרות לקבל 3,000 דולר לדונם על 40 דונם, שזה 120,000 דולר אל מול החוק, שדיבר על הפיצוי עבור הקרקע של החממות.

בנימין אלון: אבל זה לא החקלאי מבקש.

יהונתן בשיא: אדוני היושב ראש, אתה מחבר דבר שלא מתחבר.

יהונתן בשיא: לחקלאי היו שם 30 דונם והוא רוצה 30 דונם כאן.

יהונתן בשיא: אפילו הסכמנו אתמול בלילה שזה יהיה פרטני ולא גלובלי.

בנימין אלון: החקלאי רוצה את הקרקע שלו ושלא ייקחו אותה.

בנימין אלון: הוא רוצה שתשאירו אותו במקום.

אברהם-בייגה שוחט: ואם היו לו 10 דונם?

יהונתן בשיא: הוא יקבל 10 דונם.

הראל בלינדה: הפרמטר הוא מה שהוא עיבד בפועל.

אברהם-בייגה שוחט: אבל אם זה מה שהוא עיבד בפועל, לאחרים אין.

אברהם-בייגה שוחט: ברצועת עזה בגוש קטיף יש 4,000 דונם.

אברהם-בייגה שוחט: אם למישהו יש 400 דונם, לאחרים אין.

חיים אורון: לכן לחלק יהיה 40 דונם ולחלק יהיה 12 דונם.

יהונתן בשיא: בכל מקרה, סך כל הקרקע שנעמיד לרשותם יהיה קטן יותר מהקרקע שהם עיבדו בגוש קטיף.

יהונתן בשיא: אנחנו מעריכים כרגע, שבין 60 ל-80 חקלאים ירצו להמשיך בחקלאות.

יהונתן בשיא: חלקם עדיין בהתבלטות מאוד גדולה.

יהונתן בשיא: חלקם אולי יחליטו עכשיו שהתשובה היא שלילית, אבל יתחרטו בשנה הבאה, כי הם לא יודעים בדיוק איפה הם יגורו, ובהתאם לכך גם לא יודעים האם הקרקע והאקלים יהיו מתאימים לעיבוד חקלאי שהם התמחו בו.

יהונתן בשיא: אני מעריך כרגע שבין 60 ל-80 חקלאים ירצו להמשיך בחקלאות.

אברהם-בייגה שוחט: זה מותנה בביצוע השקעות על ידי החקלאי.

יהונתן בשיא: לא רק זה, אלא מדובר בעיבוד בפועל עם תקנות שמוציא עכשיו משרד החקלאות, כדי לוודא שמי שלא מעבד בפועל, הקרקע תילקח ממנו.

אברהם-בייגה שוחט: לא אמרת דבר לגבי התעשייה.

יהונתן בשיא: אמרתי שבשלב זה התעשיינים לא ביקשו.

יהונתן בשיא: אגב, לפני שלושה, ארבעה חודשים כשהוועדה שלכם עסקה בזה, היה לחץ עצום של התעשיינים.

אברהם-בייגה שוחט: היו פה עורכי דין יותר מתעשיינים.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להפנות שתי שאלות לנציג משרד המשפטים.

אברהם-בייגה שוחט: הראשונה קשורה לבג"צ, למרות שקיבלנו הסבר על העניין.

אברהם-בייגה שוחט: לגבי השאלה השנייה, נתקלנו בה כאשר הוועדה סיירה בחומש, ואחרי זה מישהו התלונן ושלח לי מכתב שגלגלתי אותו למשרד המשפטים.

אברהם-בייגה שוחט: אני שואל את השאלה, כי לא קיבלתי עליה תשובה.

אברהם-בייגה שוחט: התחושה שלי כשחוקקנו את החוק היתה שמסכום הכסף שאדם מקבל בגין ביתו או בגין הפיצוי של ותק והעברה וכו', הוא חסין לחלוטין מנושים או מכל מיני גורמים שיגידו "בהזדמנות חגיגית זו שאתה מוכר את הבית, אנחנו מכריזים על פשיטת רגל".

אברהם-בייגה שוחט: לעומת זאת, אמרנו שבעסקים כן.

אברהם-בייגה שוחט: פנה אליי אדם שהראה לי פשיטת רגל מלפני שלוש שנים על סכום לא גדול של כ-30,000 שקל.

אברהם-בייגה שוחט: הוא חתם, אבל הוא אמר שהוא לא יכול להשתחרר מפשיטת הרגל.

אברהם-בייגה שוחט: לא רק זה, בנתניה קבעו לו דיון לאוקטובר 2005, אז אולי ידונו בבקשה שלו.

אברהם-בייגה שוחט: מבחינת המהות ולא מבחינה משפטית, האם אפשר לרדת לנכסיו של אדם בגין הסכום שיקבל עבור ביתו והפיצוי, או שהוא חסין ומוגן?

מייק בלס: בנושא הזה אני אבקש מאיתי אהרונסון, היועץ המשפטי של המינהלת, לענות.

מייק בלס: לגבי הנושא הראשון של הבג"צ, בית המשפט בעיקרון אישר את החוק על המרכיבים השונים שלו, למעט ארבע נקודות עקרוניות, שבהן הוא הורה שהקביעות שבחוק היו בעצם לא מידתיות: האפשרות לתבוע גם בתביעה אזרחית, הנושא של גיל 21 והמענק, נושא השומה הפרטנית והשנה החסרה בין יוני 2004 ליום הפינוי, שגם שם בית המשפט נתן במצבים מסוימים אפשרות להשתמש בשנה הזאת לתוספת זכויות.

מייק בלס: בנוסף לזה, לבית המשפט יש עוד פסקה אחת חשובה שאומרת: למותר לציין, שהכנסת מוסמכת לבחון את התוצאה המתקבלת מביטול אותם ארבעה נושאים שדיברתי עליהם.

מייק בלס: היא רשאית לשנות הסדרים אלה או אחרים על-פי שיקול דעתה, כדי להגשים יעדים חקיקתיים שנראים לה כרצויים וכמקיימים את דרישות חוקי היסוד.

מייק בלס: עכשיו אנחנו בתהליך שבו אנחנו בוחנים ובודקים את כל המשמעויות, גם המשפטיות וגם התקציביות.

מייק בלס: לפני שהכנסת תידרש לכך, גם אנחנו צריכים לעשות את עבודת המטה.

מייק בלס: עוד לא סגור סופית איך נתמודד עם התוצאה הזאת.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה שמי שמוכר ביתו יקבל את הפיצוי שלו ולא יוכלו לגעת בזה.

אילן כהן: זאת נקודה מאוד חשובה.

אילן כהן: מדובר באדם שהיה עיקול על ביתו ופתאום עכשיו קיבל כסף.

חיים אורון: זה לא כולל משכנתאות.

אברהם-בייגה שוחט: במשכנתאות יש העברה.

חיים אורון: משכנתא נגררת.

איתי אהרונסון: מכיוון שזה נושא משפטי, זה נושא שחשבו עליו הרבה.

איתי אהרונסון: חיפשו כל הזמן את האיזון הראוי בין העובדה שכל נכסיו של המתפנה הופכים לנזילים, כשלפני כן היה לו בית ועכשיו יש לו כסף במקום בית, ומצד שני הוא חייב כסף ולא ראוי לאפשר לו להתחמק מנושיו.

איתי אהרונסון: יש לזה פתרונות, שאנחנו חושבים שיוצרים איזון נכון.

איתי אהרונסון: ככלל, לגבי בית המגורים, כמו שציין חבר הכנסת אורון, יש פתרון של משכנתא נגררת, ואפילו אפשר לכפות על הבנק.

אברהם-בייגה שוחט: זה בחוק.

איתי אהרונסון: זה בחוק.

איתי אהרונסון: בתקנות אנחנו נאפשר, למרות העיקולים, לרכוש בית חדש, ואז הנושים יעקלו את הבית החדש, אבל אנחנו כן נאפשר להשתמש בכסף לצורך רכישת בית חדש, למרות שיש עיקולים שמקשים.

מיכאל רצון: ואם הוא לא ירכוש בית חדש?

איתי אהרונסון: יש רכיבים שונים של הפיצוי.

איתי אהרונסון: לכל רכיב התייחסות שונה.

איתי אהרונסון: יש סכומים שהמחוקק ומתקין התקנות חשבו שנכון יהיה אם יהיו פטורים מעיקול.

איתי אהרונסון: יידרש פה תהליך מורכב של פתיחת חשבון בנק מיוחד שחסין מעיקולים, אבל סכומים מסוימים שראוי להגן עליהם מעיקול, יהיו מוגנים באופן מוחלט מעיקולים.

איתי אהרונסון: במצבים מסוימים יכול להיות שסוג מאוד מסוים של נושים כן יוכל להטיל עיקולים.

איתי אהרונסון: יש רכיבי פיצוי מסוימים שלא חסומים מעיקול.

איתי אהרונסון: לעניין אותו מקרה של אדם שבמסגרת הליכי כינוס נכסים ופשיטת רגל נקבע לו דיון לעוד שנה ומשהו בבית המשפט, ועכשיו כולם צריכים להמתין לדיון כדי לראות מה יהיה בעניינו ויש שאלה מה ייעשה עם הכסף, בעיקרון, סיכמנו עם משרד המשפטים שבמקרים האלה כל המערכת תתגייס על מנת להקדים דיון בעניינו של אותו איש.

איתי אהרונסון: זה מה שקרה באמת עד עכשיו, כלומר שני המקרים שעמדו לפתחנו היו של אנשים שבמסגרת פשיטת רגל היה להם קושי עם העברת הכספים.

איתי אהרונסון: בית המשפט, שבו נידונה פשיטת הרגל, קבע דיונים מאוד דחופים והדברים נפתרו.

איתי אהרונסון: למרות העובדה שנקבע דיון לעוד שנה, אין קושי להקדים כאלה דיונים ואז למצוא פתרונות לבעיה.

אברהם-בייגה שוחט: הראל בלינדה, כמה עולה הסיפור של הגיל?

הראל בלינדה: צריך לחלק את העלות לפי הרכיבים שבדקנו, כי לכל אחד מהם יש התייחסות שונה.

הראל בלינדה: הרכיב הראשון, ואולי החשוב ביותר, הוא הרכיב של הרחבת זכות השומה הפרטנית שמוסיף את המועדים.

הראל בלינדה: שם אנחנו חושבים שהעלות תהיה נמוכה מאוד, בעיקר עלות בצד הבירוקרטי, בהנחה שיהיו פניות רבות של שמאים, ובמיוחד מכיוון שאנחנו הולכים ומתקרבים לתקופה יותר ויותר רגישה וגם הגישה יותר מסובכת.

הראל בלינדה: שני הרכיבים הנוספים הם רכיבים שמשמעותם היא תקציבית ישירה, וזה הנושא של הכנסת הילדים.

הראל בלינדה: די ברור כאן שגם אדם בן 22 שגר כבר 10, 15 שנה באזור לא יקבל עבור שנה אחת.

הראל בלינדה: להבנתי, כל עוד לא משנים את זה, לכולם זה נספר ממועד הזכאות.

אילן כהן: אדם בן 20 יקבל יותר מאדם בן 22 - - -

הראל בלינדה: כן, זה די ברור, וזה כמובן בהנחה שלא ישתנה החוק.

בנימין אלון: אז מה העלות?

הראל בלינדה: לפי ההערכות הראשונות שלנו, העלות של הרכיב הזה היא כ-300 מיליון שקל, יכול להיות שקצת פחות ויכול להיות שקצת יותר.

הראל בלינדה: אנחנו עדיין לא כל כך יודעים את מספר שנות הוותק שנוסיף לכל אחד, אבל זה סדר הגודל.

קריאה: אז בכמה מדובר?

הראל בלינדה: מדובר במספר עשרות מיליוני שקלים.

הראל בלינדה: אני חושב שמדובר במשהו בסדר גודל של 30, 40 ואולי 50 מיליון שקל.

אברהם-בייגה שוחט: זה נקרא סעיף עורכי הדין.

קריאה: מה זה לא יודעים?

קריאה: יפנו - - -

הראל בלינדה: זה רכיב שיעלה לנו גם בעומסים בבתי המשפט, בהנחה שיהיו תביעות רבות.

הראל בלינדה: כל אחד יניח את ההנחות שלו, אבל יש פה רכיב כבד גם מבחינת העומס על מערכת המשפט.

בנימין אלון: אז אין הערכה.

הראל בלינדה: לזה אין לנו הערכה.

קריאה: לא, יש הערכה פחות או יותר.

הראל בלינדה: בדיוק.

הראל בלינדה: בית המשפט אמר, שהחוק הוא הוגן וראוי.

הראל בלינדה: אנחנו לא חושבים - ואלה גם חוות הדעת המשפטיות שאני מקבל - שיש פה באמת עילה אמיתית לקבל תוספות מבחינת רכיב הפיצוי, שהוא הרבה מעבר לחוק.

הראל בלינדה: אנחנו לא יודעים איך בתי המשפט יפסקו בסופו של דבר, אבל בהחלט יש פה לא מעט עומס שייווצר, אם וכאשר.

הראל בלינדה: זה נכון שהסעיף הזה יותר ארוך מבחינת המועד של התשלום התקציבי.

הראל בלינדה: אלה דברים שיימשכו שנים.

הראל בלינדה: חלק מהעניין זה הימשכות התהליך על פני מספר שנים.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, אני חושב שההליך של ההתנתקות בהקשר ליישום החוק נראה כמו בתחילת דרכו, למרות הזמן שחלף.

איוב קרא: אני מעריך שכ-3% מאלה שאמורים להתפנות יתפנו בפועל.

איוב קרא: המשמעות היא שאנחנו בתחילת הדרך.

איוב קרא: זה כמו נווט שיצא בבה"ד 1 לניווט והתבלבל בתחילת הדרך.

איוב קרא: אין מצפן ואין מפה, ואין לאן ללכת.

איוב קרא: אני מעריך שה-51 משפחות שכבר קיבלו כסף היו בכל מקרה עוזבות.

איוב קרא: לדעתי, מדובר באנשים שהיו בעמדת המתנה להתפנות מכל מיני סיבות אישיות ומשפחתיות, ולכן אני לא מתרגש מזה.

איוב קרא: אני מסתכל על סך כל 1,700 המשפחות, מתוכן 284 שהגישו בקשות, חודש וחצי לפני קו הסיום.

איוב קרא: המשמעות היא שהדרך לגן עדן ארוכה מאוד, לצערי הרב.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שבלבבו הוא אומר את האמת, אבל השאלה - - -

איוב קרא: יכול להיות ששניהם מדברים אמת, אבל כל אחד מהזווית שלו.

ניסן סלומינסקי: תיתן לי את האינפורמציה?

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, שאתה אומר במילים פשוטות שאני לא אדבר היום.

איוב קרא: עקב מה ששמעתי מנציג משרד האוצר כרגע, צריך תיקון חקיקה של מאות מיליונים.

איוב קרא: גם אישרנו מאות מיליונים.

איוב קרא: אין לי ספק שבסופו של דבר צריך להיות תיקון בחקיקה, כי אי אפשר להמשיך ברזרבות, בהעברת רזרבות או לשחק כל היום על חשבון גירעון.

איוב קרא: אתה הובלת את החוק, בייגה, ולכן צריך להתאים אותו למציאות כפי שהם מדברים עליה כרגע.

איוב קרא: לא לוקחים בחשבון את הכסף למיגון תושבי הדרום.

איוב קרא: מאיפה יבוא הכסף?

מיכאל רצון: יש שלום, איזה מיגון?

איוב קרא: חשוב לי לדעת כמה יעלה המיגון, שמדברת עליו המערכת הצה"לית.

איוב קרא: כמה יעלה המיגון לתושבי הדרום.

איוב קרא: אני רוצה אומדן עלות.

איוב קרא: בטח שיש למשרד אומדן עלות.

חיים אורון: לגבי משך הזמן, לפי הבנתי, החוק לא התכוון שעד ה-16 באוגוסט כל אדם יחליט באופן סופי וקטגורי איפה הוא יחיה את יתרת חייו.

חיים אורון: זה לא היה הרעיון של החוק.

חיים אורון: הרעיון של החוק היה להציע שנה בהתחלה, ולכן אנחנו הארכנו את התקופה הזאת לשנתיים, לא כדי למצוא פטנט לתת אנשים עוד כסף לשכר דירה.

חיים אורון: זאת לא היתה הבעיה, יש דרכים אחרות לקבל כסף לשכר דירה.

חיים אורון: אמרנו שניתן לאנשים אפשרות, אחרי הטראומה שהם יעברו, לקבל הכרעה בשיקול דעת ובאופן מתון ושקול.

מיכאל רצון: זה גם נכון יותר.

חיים אורון: נכון.

חיים אורון: כל הזמן מדברים על המחקרים שחקרו את מה שקרה עם פינוי ימית.

חיים אורון: אחד המחקרים מדבר על זה, שלא צריך לקבל את כל ההחלטות לטווח ארוך בתקופה כזאת.

חיים אורון: עכשיו נוצר איזשהו לחץ.

בנימין אלון: כל הזמן, כי מאיימים.

חיים אורון: כנראה שאני מוביל למקום אחר ממך.

חיים אורון: יכול להיות שמאותו קו אני מגיע למקום אחר.

חיים אורון: נוצר איזשהו לחץ, שהמבחן הוא כמה אנשים קיבלו כסף, והתשובה היא רק 51.

חיים אורון: סליחה, הם יכולים להתפנות, לשים את כל המטלטלים בארבע מכולות, לנסוע לשנתיים לכל מדינות העולם, לחזור בסוף השנה השנייה ולהיכנס למנהלת סלע ולהתחיל משא ומתן כשיש לו עוד שנה מבחינת תחולתו של החוק, ובסוף השנה השלישית - אגב, זה יכול להימשך עוד הרבה אחר כך – לומר שעכשיו הוא רוצה לקנות בית.

חיים אורון: אני לא עומד להציע לאף אדם איך לנהוג.

חיים אורון: מאה אחוז, שיחליף דירה שלוש פעמים אם הוא בשכר דירה, עד שימצא את המקום הנכון.

חיים אורון: אם המערכת שרוצה לדאוג לאנשים האלה היתה משדרת את המסר הזה, חלק מהלחץ הנוראי היה קטן יותר, כי ממילא יש סיבות להילחץ מדברים אחרים.

חיים אורון: על זה החוק מדבר באופן הוגן, לפי דעתי.

בנימין אלון: ומה - - -

חיים אורון: זה סיפור הקרוואנים.

חיים אורון: הולכים להכניס אנשים לקרוואנים של 90 מטר עם ארבעה ילדים.

חיים אורון: אחרי ארבעה שבועות הבעל והאישה ילכו מכות, כי מי יגור בקרוואן של 90 מטר עם ארבעה ילדים, כשיש לו אופציה לזוז משם לדירה הכי טובה בלהבים, לדירה הכי טובה בעומר, או לדירה הכי טובה באשקלון, ולא להיכנס לקרוואן.

חיים אורון: למה להיכנס לקרוואן?

חיים אורון: כי הם מוכרחים להיות אחד בתוך השני עכשיו, ואנחנו נסדר לכם שאטל שלוש פעמים בשבוע שיחזיר אתכם בערב התפילה ותיפגשו ותעשו מועדון לחברים.

חיים אורון: תקימו את ביתכם באופן איטי, ואז תחליטו.

חיים אורון: לכן, מבחינה זו, אני חושב שעלינו ליצור את הבסיס, ואני חושב שהחוק יוצר את הבסיס.

חיים אורון: אם יש נקודה כזאת או אחרת שהיא לא תקינה, כמו הסיפור של ה-30,000 דולר בעפולה, היא נפתרה.

בנימין אלון: לא, היא יכולה רק לעקור.

חיים אורון: על זה מדובר.

חיים אורון: אז אני מציע שנכניס את זה לפרופורציה.

חיים אורון: ההערה האחרונה מופנית להראל בלינדה.

חיים אורון: החוק עולה יותר.

חיים אורון: המכתב של קובי הבר ממוסגר, ויש עליו חתימות של כל חברי הכנסת.

חיים אורון: לא בשנה הזאת ולא בשנה הבאה וגם לא בעוד שנתיים תבואו אלינו עם סיפור ההתנתקות כתירוץ לקיצוצים בחינוך ובבריאות.

בנימין אלון: יש סעיף 49, שזה בא מהגירעון.

חיים אורון: זה מה שאני אומר.

חיים אורון: המשמעות של המכתב היא ששום תוספת להתנתקות לא יכולה להיות על חשבון התקציב השוטף.

חיים אורון: הוועדה הזאת צריכה, בין היתר, בכל ישיבה להבהיר לממשלה שיש פה קואליציה מקיר לקיר בעניין הזה, כי זאת גם היתה עמדת חבר הכנסת שוחט שהוא בקואליציה וגם של ליצמן עד כמה שאני זוכר, שלא תהיה שום אשליה על פריצה.

חיים אורון: אני לא רוצה שנגיע היום לדיון על השאלה האם התוספת של השנה האבודה של החקלאים, לצורך הדוגמה, היא על חשבון עוד כיתות לימוד בבתי הספר.

חיים אורון: אל תדחקו את המתנחלים לפינה הזאת ואל תדחקו אותנו לפינה הזאת.

מיכאל רצון: אנחנו בעיצומו של טירוף מערכות אמיתי – טירוף מערכות אידיאולוגי, טירוף מערכות, שמאל הפך לימין, ימין הפך לשמאל.

מיכאל רצון: הבלגן במישור הזה חוגג.

מיכאל רצון: מדינת ישראל לא עברה עוד תהליך כזה.

מיכאל רצון: לפי דעתי, אי אפשר אפילו להשוות את זה לימית ולשום דבר אחר.

מיכאל רצון: לכן נדמה לי שהציפיות שאנחנו מפתחים מהעניין הזה מוגזמות.

מיכאל רצון: מה שכן, צריך לעשות פה את ההכנות הנדרשות.

מיכאל רצון: נדמה לי שלכם יש עוד עבודה ואתם עדיין לא מוכנים לקראתה.

מיכאל רצון: אתם לא יודעים בדיוק כמה התהליך הזה עוד יעלה.

מיכאל רצון: כדאי שנהיה מוכנים.

מיכאל רצון: אם צריך להביא את זה חזרה אלינו, אז צריך להביא את זה חזרה, אבל אני לא יודע מתי.

מיכאל רצון: צריך לעשות את הפעולות הנדרשות האלה.

מיכאל רצון: אני יכול לאחל לכם רק שתצליחו – לא לפנות, אבל שתצליחו לפחות לעמוד במשימה.

בנימין אלון: אני אחזור על מה שחבר הכנסת חיים אורון אמר.

בנימין אלון: אילן כהן, זה לא כדי לפגוע בך, כי אני יודע שאתה עושה את מלאכתך נאמנה, אבל לא שמעת את חבר הכנסת אורון שאומנם הוביל את הדיון לכיוון טיפה שונה, אבל זה אותו עיקרון.

חיים אורון: טיפה...

חיים אורון: אני רוצה אותו דבר רק להפך.

בנימין אלון: אתה מאיים על המתיישבים, "מהר ואם לא תעשו את זה, לא יהיו לכם פיצויים".

בנימין אלון: אמר את זה כאן חבר הכנסת חיים אורון, שהחוק האריך את זה לשנתיים במקום חצי שנה.

בנימין אלון: אנחנו לא התכוונו לרגע, שהמתיישבים יהיו בלחץ כזה - נוסף לאמונה שלהם שהגזירה הזאת תתבטל ולא תתקיים והרצון הדמוקרטי שלהם להילחם עד הרגע האחרון באופן חוקי על זכותם להיות שם - שהם יהיו במסכת של איומים: "אם לא תזדרזו לא תהיה לכם נחלה", "אם לא תזדרזו, לא יהיה לכם בית", "אם לא תזדרזו לא יהיה לכם פיצוי".

בנימין אלון: זה ממש סילוף של החוק שיצא מכאן.

בנימין אלון: החוק אמר שנתיים אחרי, אם חס ושלום זה יקרה, אתם לא מאבדים דבר, יש לכם כל הזמן שבעולם.

בנימין אלון: טמיר, ידידי מנהל הוועדה, אני עוד לא ראיתי שבוועדת כספים שאני חבר בה ולא בוועדת חוקה, חוק ומשפט שדנה בדיוני ההתנתקות, שלא הזמינו נציגים של המועצה לביטחון לאומי.

בנימין אלון: הם הגיעו בכמות אדירה.

בנימין אלון: אני קורא את דוח איילנד, שאומר שדבר לא מוכן ושאנחנו רחוקים מהאפשרות לבצע את העקירה הזאת בזמן.

בנימין אלון: איילנד לא פה והמועצה לביטחון לאומי לא פה.

בנימין אלון: אני מקווה שלא ידיחו אותם כמו את הרמטכ"ל ואת ראש השב"כ.

חיים אורון: שינינו את הסכומים.

בנימין אלון: מקור התקציב הגדלת הגירעון.

בנימין אלון: צריכים לזכור שזה המקור, ולא להפיל את זה לא על flat כזה ולא על flat אחר ולא על משרד ספציפי וגם לא על כל המשרדים.

בנימין אלון: זאת היתה רוח הדברים מההתחלה, שהמדינה לוקחת את הדבר הרע הזה ולא כחלק מחיי השגרה.

בנימין אלון: הקהילות זה לא דבר חדש, שנכנס ברגע האחרון עם סיפור ניצנים.

בנימין אלון: הקהילות זה היה הדבר הראשון והמרכזי.

בנימין אלון: יהונתן, כל השיחות ששוחחו כאן דובר על צמצום הטראומה בצורת קהילה.

בנימין אלון: היה המון זמן להיערך לזה ולהכין את זה, וזה לא מוכן.

אברהם-בייגה שוחט: מנכ"ל ראש הממשלה לא אמר שאם מישהו לא יגיע כעת להסדרים, אחרי זה יטרטרו אותו.

אברהם-בייגה שוחט: הוא אמר שמכיוון שאנשים לא יהיו בשטח ויהיה קשה לעשות את השמאויות ואת הבדיקות, מטבע הדברים זה ייקח יותר זמן.

איוב קרא: אודה לך אם תתייחס לשאלה שלי לגבי המיגון.

דני יתום: אני רואה שחלק מהשאלות שלי תישארנה ללא מענה.

אילן כהן: יהונתן נשאר פה.

אילן כהן: המיגון נעשה היום בתקציב שסוכם.

אילן כהן: מתקיימים היום דיונים איך אפשר להרחיב אותו.

אילן כהן: כבר היום יש פרוייקטים של מיגון שמבוצעים בשטח, נדמה לי בנתיב העשרה ובעוד כמה מקומות.

איוב קרא: אני רוצה אומדן עלות פחות או יותר.

קריאה: יש לנו סיכום עם משרד הביטחון.

אילן כהן: אבל הפרויקטים מבוצעים בשטח.

ניסן סלומינסקי: כל האלופים אומרים לך שאתה הולך לקראת מלחמה, לא לקראת שלום, ואתה ממשיך להאמין בשלום והולך וממגן?

איוב קרא: יהיה מה שהיה באוסלו, אחרת למה אתה ממגן?

אילן כהן: אני רוצה להגיב לדברי חברי הכנסת.

אילן כהן: קודם כל, אני חושב שההתייחסות היתה עניינית לכל הדברים, למרות שכל התהליך הזה לא פשוט.

אילן כהן: דיברתי על הזמן שלוקח לטפל בתיק משפטי אחד במדינת ישראל, אם משפחה תובעת פיצויים.

אילן כהן: אני מניח שזה לוקח שנתיים.

אילן כהן: אנחנו מטפלים ב-300 תיקים ונמשיך לטפל.

אילן כהן: אדוני היושב ראש, נמשיך לטפל באנשים גם שנתיים לאחר מכן.

אילן כהן: אני גם הצהרתי שאפילו אם יבואו לפי סעיף 85 וירצו ליצור קהילה, אנחנו נמשיך לטפל בהם גם לאחר הפינוי.

אילן כהן: יושב-ראש הוועדה תיקן כרגע נכון את הדברים.

אילן כהן: יהיה מאוד קשה להביא גם לאנשים את ההוכחות לבית ואת המסמכים מהמועצה.

אילן כהן: מה שהיום ניתן לעשות בימים ספורים, ייקח אחר כך הרבה יותר זמן.

אילן כהן: לא בטוח שחלק מהדברים יימצאו.

אילן כהן: קהילה יושבת באותו יישוב, ולכן כשיש מזכירות יישוב והנהגה, קל לעשות את זה.

אילן כהן: אם אנשים יתפזרו לדירות שכורות ואחר כך יגידו שהם רוצים לאסוף את כולם לקהילה חדשה, זה יהיה הרבה יותר מסובך.

אילן כהן: אני רוצה להצהיר שנמשיך לטפל באנשים באותה הדרך גם לאחר מכן.

אילן כהן: למה אני חושב שהדחייה לא תעזור?

אילן כהן: ברגע שנדחה את זה בעוד חצי שנה, אנשים עוד פעם יגידו "רגע, אולי עכשיו זה לא יקרה", ואז עוד פעם נגיע לחודשיים, שלושה חודשים האחרונים.

אילן כהן: אני אומר שהגענו לרגע.

אילן כהן: בלי קשר למאבק האידיאולוגי, אנשים צריכים לטפל בזה, כי זה הכסף שמגיע להם, והם צריכים גם לבנות את חייהם מחדש.

אילן כהן: במסלול השני שיפגינו, לרגע לא התנינו את זה.

אילן כהן: כל עוד זה ל פי החוק, שיפגינו, שלא יאהבו את ההתנתקות, אבל הפיצוי לא תלוי באהבתם לתהליך.

בנימין אלון: אז יבואו עוד חודשיים.

אילן כהן: אני לא יכול לתת פתרון מגורים לאדם שלא אמר לי איפה הוא רוצה לגור.

אילן כהן: אני יכול להכין 400 "קראווילות", אני יכול להכין מאות דירות להשכרה, אני יכול להכין אתר אינטרנט וקטלוג, אני יכול להכין הכל.

אילן כהן: אני לא יכול להגיד לאדם במדינה חופשית איפה לגור.

מיכאל רצון: אתה צריך להיות מוכן, זה הכל.

אילן כהן: הרי הכל נובע כתוצאה ממקום המגורים.

אילן כהן: אם אדם לא אומר איפה הוא רוצה לגור, אני לא יכול לעזור לו בתעסוקה.

אילן כהן: אני יכול להקים לשכת תעסוקה ייעודית רק לאנשים האלה.

אילן כהן: אני יכול להקים מנהלת במרכז החינוך, שמתחייבת שלתלמידים האלה תהיה עדיפות.

אילן כהן: אני יכול להקים מאות "קראווילות".

מיכאל רצון: אחרי שתכניס את כולם ביום הפינוי לבית המעצר, הרי תוציא אותם למקום כלשהו, לא?

אילן כהן: במקביל למסלול של ההתנגדות הדמוקרטית, תקראו לחברים לקבל את הפיצויים.

בנימין אלון: עוד חודשיים, מה בוער לך?

בנימין אלון: זה חלק מהעניין.

אילן כהן: זה יכול לעזור.

בנימין אלון: למה?

בנימין אלון: עוד חודשיים תהיה פנוי.

חיים אורון: הם ויתרו על העזרה שלך.

אילן כהן: בוא נגיד את האמת, אם אנשים החליטו לגור באוהל כמחאה, גם אם אני אתן להם וילה בסביון, הם לא ייכנסו לשם.

איוב קרא: אבל תשלמו על זה מחיר וזה יחזור אלינו כבומרנג, לא כמו באוסלו שאף אחד לא נתן על זה דין-וחשבון.

איוב קרא: הלכתם על אוסלו, פגעתם במדינה, הרסתם את האזור הזה, ואף אחד לא שילם מחיר.

איוב קרא: אותו דבר יקרה פה, אף אחד לא ישלם מחיר.

איוב קרא: אם ישלמו על זה את המחיר, אין לנו בעיה שיתפנו.

אילן כהן: אני מנסה למנוע את עיר האוהלים.

אילן כהן: אם לא אצליח למנוע אותה, אני אעזור להם אחרי זה.

חיים אורון: אם תנסה פחות, היא תקום פחות.

אילן כהן: תודה רבה.

דני יתום: ראשית, אני רוצה להעיר הערה כללית.

דני יתום: אנחנו צריכים לצאת מנקודת הנחה שיכול להיות שתהיה התנתקות.

דני יתום: לנו יש אחריות עצומה, האם ההתנתקות תעבור בצורה פחות או יותר נינוחה, עם מה שהדמוקרטיה מאפשרת, או שמא ההתנתקות תעבור בצורה אלימה, שעלולה לקרוע קרע גדול מאוד בתוך החברה הישראלית.

דני יתום: הדבר תלוי בכולנו, גם באלה שתומכים בהתנתקות וגם באלה שמתנגדים להתנתקות.

דני יתום: אני מציע לכולנו לגלות אחריות, ולא לחרוש על גבם של המתפנים.

מיכאל רצון: איך זה מתקשר?

בנימין אלון: זה סיכום נכון.

דני יתום: זה מתקשר לזה שכל אחד מאתנו כאן בחדר הזה אמר את הדברים שהוא מאמין בהם.

דני יתום: זה נכון גם לך, חבר הכנסת רצון.

דני יתום: רציתי שתשמע את זה, כי לדעתי יש לך צד בעניין.

דני יתום: יהונתן בשיא, הייתי מבקש לדעת כמה קיבלה עד היום משפחה ממוצעת מאותן 51 משפחות שכבר קיבלו כסף.

דני יתום: לגבי מה שאמר חבר הכנסת אורון, המספרים של אלה שכבר חתמו ואלה שלא חתמו לא חשובים.

דני יתום: מה שחשוב זה הערכתכם, כמה משפחות אמורות לעזוב את השטח או עד ה-15 באוגוסט או ביום ה-15 באוגוסט, מבלי שצריך להפעיל, חלילה וחס, כוח או אמצעים אחרים על מנת לפנות אותן מהמקום?

דני יתום: כמה משפחות תעזובנה בשפי ונחת?

דני יתום: אני מבקש את הערכתם, ואני משוכנע שיש לכם הערכה.

איוב קרא: הוא אמר כבר, לא היית.

דני יתום: לא שמעתי, אבל ארצה לשמוע את זה פעם נוספת.

דני יתום: כמה מתוך המשפחות שכבר הביעו את עמדתן מעונינות לעבור כגוש?

דני יתום: האם העובדה שהחוק מאפשר העברה בקהילה או מעבר בקהילה, האם הנתיב הזה הוא נתיב שמשפחות מתכוונות לפעול על פיו, והאם אנחנו יודעים לומר איזה נתח מכלל המשפחות רוצה לגור כקהילה בצורה פחות או יותר מרוכזת?

דני יתום: אני מצטרף לאמירה, שראוי שגם בהתבטאויות שלנו אנחנו נגלה רגישות רבה מאוד.

דני יתום: לכולנו ברור לגמרי, שאם לא החברה הולכת לעבור טראומה, המתיישבים עומדים לעבור טראומה - אם לא כולם, אז חלקם, כנראה חלקם הגדול.

דני יתום: לכן ההתבטאויות שעלולות להיתפס כהפעלת לחץ, כהטלת הגבלות או מגבלות בלוחות הזמנים וכיוצא בזה, חשוב להיזהר בהן, מכיוון שהצד האחר עלול לתפוס את זה בצורה יותר קשה ויותר בוטה.

דני יתום: לכן אני קורא לכולם גם בהתבטאויות שהן לכאורה רגילות לגלות יותר רגישות ויותר תשומת לב, ולנסות להבין גם את הצד של המתנחלים.

דני יתום: שלא יהיה ספק אפילו לרגע, אני בעד ההתנתקות, אני בעד שההתנתקות תתחיל בזמן ותסתיים בזמן, ואני כמובן בעד זה שההתנתקות תעבור בצורה הכי חלקה.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת בני אלון, נציגי המועצה לביטחון לאומי הוזמנו, הם פשוט לא באו.

בנימין אלון: זה עוד יותר מעיד.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שההתנתקות הזאת, אין בה שום תועלת.

ניסן סלומינסקי: עד היום אני אומר באחריות שאף אחד, כולל ראש הממשלה, לא הצליח להסביר למה, ולכן גם הציבור מפסיק להאמין בזה.

אברהם-בייגה שוחט: רביב דרוקר הסביר את זה.

ניסן סלומינסקי: הוא הסביר כיוון אחד, אבל לא סיבה חיובית למה.

ניסן סלומינסקי: לכן אני מקווה מאוד שלא תהיה התנתקות, כי לכולנו ברור לאיזה נזקים היא תגרום.

ניסן סלומינסקי: לא נמנתה סיבה חיובית למה, עוד לא ברור לאף אחד מה התועלת.

חיים אורון: אני מחפש תשובה 36 שנה סיבה חיובית למה הם שם, ואין לי תשובה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רואים כבר את הנזקים במיגונים.

ניסן סלומינסקי: אם היתה כבר איזושהי סיבה שאולי מבחינה ביטחונית יהיה טוב יותר, גם היא איננה.

ניסן סלומינסקי: בוועדת המשנה עבדנו ברגישות, ומגיע לחברי הוועדה יישר כוח.

ניסן סלומינסקי: היו לנו ויכוחים לגבי כמה נושאים, ובסופו של דבר בית המשפט כן קיבל אותם להפתעתי, ואלה דברים ששווים הרבה כסף.

אברהם-בייגה שוחט: דובר על זה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות.

ניסן סלומינסקי: לא הייתי כאן, אז אני לא יודע.

אברהם-בייגה שוחט: קיבלנו הערכה.

חיים אורון: עם כל הכבוד, בנושא גובה הפיצוי על הוותק הייתי בדעתך, אבל נשארנו במיעוט.

ניסן סלומינסקי: להערכתי, זה הגיע ליותר ממיליארד.

ניסן סלומינסקי: אתה יודע עם מה התחלת, אבל תראה איך תגמור.

ניסן סלומינסקי: הסכום כל יום גדל וגדל.

ניסן סלומינסקי: האוצר עשה חישובים שעלו על מיליארד?

ניסן סלומינסקי: לכן אני מבקש מחברי הוועדה, שכאשר אנחנו אומרים משהו, תשמעו אותנו גם.

ניסן סלומינסקי: לא צריך תמיד בית המשפט להגיד לנו שאנחנו צודקים.

ניסן סלומינסקי: כרגע הסכום הזה לא מתוקצב.

ניסן סלומינסקי: כל עוד הכנסת וועדת הכספים לא החליטה על המקור, הוא לא קיים.

אברהם-בייגה שוחט: אם הסכום לא מתוקצב, אסור להוציא אותו.

ניסן סלומינסקי: אסור לה להוציא אותו ואסור לה גם להתחייב עליו.

אברהם-בייגה שוחט: אלא אם כן יש הרשאה להתחייב.

ניסן סלומינסקי: לא, אנחנו מבקשים מהממשלה, שבהקדם האפשרי תביא את זה לאישור הכנסת או ועדת הכספים.

ניסן סלומינסקי: עדיף לכם כנסת, אבל אם אתם רוצים לוועדת הכספים, צריך להביא את זה לאישור, כדי שלא יהיה מצב שאתם פועלים ללא מקור כספי.

ניסן סלומינסקי: שביט אני חושב שצריך לעשות הפרדה מוחלטת בין הבתים לבין העסקים.

ניסן סלומינסקי: כשיגיע ה-15 לאוגוסט, אפשר להכניס את הבית לקונטיינר ולנסוע.

ניסן סלומינסקי: כבעלי עסקים, מדובר במרוץ שליחים.

ניסן סלומינסקי: אי אפשר לעצור עסק.

ניסן סלומינסקי: יש לי מפעל לייצור מיצים, ואני מעסיק כ-30 עובדים באזור התעשייה בנווה דקלים.

ניסן סלומינסקי: מבחינת בעלי העסקים ההתנתקות היא גזר דין מוות לעסק.

ניסן סלומינסקי: מה אנחנו צריכים להגיד, שהולכים לסגור לנו את העסק?

ניסן סלומינסקי: אתם מדברים על מתן של כספים, אבל דעו לכם שהכסף והפיצוי הוא אקמול לאחר המוות.

ניסן סלומינסקי: מדברים על עוד 60 יום, מי צריך את הכסף הזה?

ניסן סלומינסקי: מה נעשה אתו?

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא יכולים להכשיר מפעל במקום אחר בלי כסף.

ניסן סלומינסקי: אני צריך לייצר מלאים לכל חודשי הקיץ, איך?

ניסן סלומינסקי: אנחנו מפעלים קטנים ועסקים קטנים, מי יכול לעמוד בזה?

חיים אורון: הגשת בקשה?

שלום שביט: אדוני היושב ראש, חברי כנסת נכבדים, שמי שביט ואני בעל מפעל בנווה דקלים באזור התעשייה.

שלום שביט: הבעיה קשה מאוד.

שלום שביט: שמעתי פה את הדברים.

שלום שביט: אני חושב שצריך לעשות הפרדה מוחלטת בין הבתים לבין העסקים.

שלום שביט: כשיגיע ה-15 באוגוסט אפשר להכניס את תכולת הבית לקונטיינר ולנסוע.

שלום שביט: אני אדבר עליי כפרט, אבל אני רוצה שתלמדו מזה לגבי הכלל.

שלום שביט: עסק אי אפשר לעצור, אי אפשר לנתק אותו ואי אפשר להעתיק אותו.

חיים אורון: איזה עסק יש לך?

שלום שביט: יש לי מפעל לייצור מיצים טבעיים ותרכיזים.

שלום שביט: אני מעסיק כ-30 עובדים באזור התעשייה בנווה דקלים.

שלום שביט: המצב מבחינתנו, בעלי העסקים, קשה מאוד.

שלום שביט: מבחינתנו, ההתנתקות הזאת היא גזר דין מוות לעסק.

שלום שביט: אתם רואים מה קורה מסביב, כשלאדם מורידים מהמשכורת 200 או 300 מהמשכורת, שורפים צמיגים והופכים את המדינה.

שלום שביט: מה אנחנו צריכים להגיד, רבותיי, כשהולכים לסגור לנו את העסק?

שלום שביט: אתם מדברים על פיצויים.

שלום שביט: אתם מדברים על מתן כספים.

שלום שביט: דעו לכם שהכסף והפיצוי הם כמו אקמול לאחר המוות.

שלום שביט: הכסף שמדברים עליו יגיע עוד 60 יום, עוד 70 יום, בחשבון נפרד, מי צריך את הכסף הזה?

שלום שביט: מה נעשה אתו?

שלום שביט: אנחנו לא יכולים להעתיק מפעל בלי כסף.

שלום שביט: אנחנו לא יכולים להמשיך לנהל את המפעל במקום אחר בלי כסף.

שלום שביט: אני צריך לייצר מלאים לכל חודשי הקיץ.

שלום שביט: איך אני אייצר מלאים לשלושה, ארבעה חודשים, בלי כסף?

שלום שביט: אין לנו הון חוזר, אנחנו עסקים קטנים, מי יכול לעמוד בדברים האלה?

חיים אורון: הגשת בקשה?

שלום שביט: אני לא הגשתי בקשה, אבל יש לי עורכי דין שמטפלים בבקשה.

שלום שביט: זה לא קשור לבקשה.

שלום שביט: גם כשתוגש, צריך להמתין תקופות.

אברהם-בייגה שוחט: אז למה לא הגשת עד עכשיו?

אברהם-בייגה שוחט: למה לא הגשת בקשה?

חיים אורון: למה לא הגישו בקשה לפני חודשיים?

אברהם-בייגה שוחט: אם אתה רוצה לחכות, תחכה, זאת בעיה שלך.

שלום שביט: זה לא קשור לבקשה.

שלום שביט: גם כשיש בקשה, ממתינים הרבה זמן.

שלום שביט: אנחנו צריכים איזושהי קרן, ואף אחד לא בא להגיד "יש איזשהו מענק ויש איזושהי הלוואת גישור להעתקת העסק ולהזזת העסק".

אברהם-בייגה שוחט: אדוני היקר, אני מאוד מבין אותך, אבל כל מטרת החוק והכלים שנוצרו מהרגע שהחוק אושר בכנסת היא שמי שרוצה, יוכל לקבל פיצוי כדי שיוכל לבנות את עסקו מחדש, עם כל הבעייתיות שבעניין.

אברהם-בייגה שוחט: עליו להגיש בקשה ולהגיע לסיכום.

בנימין אלון: הוא אומר שגם לפי מסלול הבקשה, לא היה לו גישור שימשיך עסק חי.

אברהם-בייגה שוחט: חכה רגע אחד, הוא עוד לא ביקש.

שלום שביט: אין מקדמות, אלה סתם מילים.

שלום שביט: אין תקציבים ואין כספים ואין שום דבר.

אברהם-בייגה שוחט: יש מקדמות.

שלום שביט: אין שום קרן.

מייק בלס: היו שם מקדמות לפני החוק לעסקים.

שלום שביט: אין.

בנימין אלון: לא, היו מקדמות שאנחנו אישרנו - - -

מייק בלס: גם וגם.

יהונתן בשיא: הוא אפילו לא הגיש בקשה.

בנימין אלון: מה זה משנה?

בנימין אלון: נגיד שהוא הגיש בקשה.

בנימין אלון: הוא שואל, האם יכול בעל עסק היום לקבל גישור, כדי שיוכל במקביל להקים עסק במקום אחר ולעבור בנחיתה רכה?

יהונתן בשיא: היינו אצלו במפעל לפני שבועיים, ואמרנו לו "תגיש בקשה", ועד עכשיו הוא לא הגיש בקשה.

שלום שביט: מר יהונתן בשיא, הבקשה בהליך של הגשה.

דני יתום: אז תגיש אותה.

שלום שביט: מר יתום, המדינה נתנה לנו למלא טופסולוגיה.

שלום שביט: רבותיי, המפעל קיים, מה אתם רוצים ממני?

שלום שביט: תביא הוכחה של זה והוכחה של זה והוכחה של זה ומסמך מפה ומסמך משם.

שלום שביט: רבותיי, כמות הטפסים שצריך למלא זה עונש.

שלום שביט: אני תעשיין, אני יצרן, אני לא מתעסק בטופסולוגיה כזאת.

שלום שביט: הניירת הזאת היא בירוקרטיה אחת עצומה.

שלום שביט: תעזרו לנו.

דני יתום: מממנים לו את עורך הדין?

אברהם-בייגה שוחט: לא מממנים שום עורך דין.

שלום שביט: תעזרו לנו להעביר את העסקים, ואחרי זה נמלא כל טופס שאתם רוצים.

שמואל מרדכי: משרד האוצר ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, יחד עם משרד המשפטים, מנסים להחיות את קרן ההלוואות באמצעות קרן לעסקים קטנים.

שמואל מרדכי: אני מקווה שהיום או מחר הנושא הזה ייסגר.

שמואל מרדכי: אנחנו נפרסם איך אפשר יהיה להגיש בקשות.

שמואל מרדכי: במידה שנחיה את ההלוואות לעסקים קטנים, אני מקווה שזה יהיה תוך חודש.

בנימין אלון: יש מט"י וליווי וטיפול בעסקים קטנים.

שמואל מרדכי: אני מקווה שעד מחר נסגור את זה.

בנימין אלון: אני מדבר על הליווי, להיות שם ולדבר.

חיים אורון: הוא חייב לנו תשובות.

חיים אורון: יש לי הרגשה שיש לו כמה שאלות, שאולי הוא לא רוצה לענות עליהן.

יהונתן בשיא: הרב בני אלון, לגבי הלחץ שהמתיישבים נמצאים בו והזירוז שלנו שיגישו בקשות מול הזירוז של האחרים שלא יגישו בקשות, המצב הוא לא כזה.

יהונתן בשיא: אני אומר לך את זה מידע אישי ומעיסוק יום יומי בעניין הזה.

יהונתן בשיא: המתיישבים בנמצאים בלחץ אובייקטיבי מאוד מאוד גדול.

יהונתן בשיא: אנחנו נמצאים שם כדי לנסות לסייע להם, גם כשהם מעדיפים לא להסתייע משיקולים לגיטימיים, למשל כאלה שאומרים שהם מעדיפים להתעסק בזה רק אחרי הפינוי, ואין עם זה שום בעיה.

בנימין אלון: בדיוק, מה רע בזה?

יהונתן בשיא: לא הייתי מציין את זה אם לא היית מזכיר את ההיפך.

יהונתן בשיא: הלחץ שהאנשים נמצאים בו מופעל מכל הכיוונים.

יהונתן בשיא: אני לא מעיר הערה שיפוטית, אלא מעיר הערה אמיתית.

יהונתן בשיא: מלבד העובדה האובייקטיבית שהם עומדים בפני טראומה, מופעל עליהם לחץ מכל הכיוונים, ולא קל לשרוד בזה.

יהונתן בשיא: כן, הצ'ק היה על 1.4 מיליון, ומאחר שהם עוברים למושב בנגב, הם יקבלו עוד 155,000 שקל בגין העובדה שהם נשארים באזור עדיפות לאומית א'.

יהונתן בשיא: לגבי השאלה כמה מעונינים לעבור כגוש, גם זאת שאלה מורכבת.

יהונתן בשיא: יש אנשים שגרו כל חייהם בקהילה של 20, 30, 70 משפחות.

יהונתן בשיא: זה סיפור אחד, אבל אנשי ניסנית רוצים לעבור לאותה שכונה בצפון אשקלון.

יהונתן בשיא: זה לא כמו אנשי גדיד, שרוצים לעבור כמושב.

יהונתן בשיא: זה סוג אחר של שותפות בין אנשים.

יהונתן בשיא: אני חושב שאתה מבין את ההבדל בין מושב לבין התיישבות קהילתית.

בנימין אלון: או בנווה דקלים.

בנימין אלון: תשאיר אופציה כזאת.

חיים אורון: מה לגבי השנה האבודה?

יהונתן בשיא: אנחנו התחלנו לבחון את האפשרות לעשות משהו בעניין הזה, לא באמצעות הפיצויים, אלא בגופים חיצוניים.

יהונתן בשיא: גם בעניין הזה, עד שלא נדע באיזה היקף מתיישבים מדובר ובאיזה סוג גידולים, זה מאוד קשה.

יהונתן בשיא: הפערים נעים בין 20 מיליון שקל לבין 100 מיליון שקל.

יהונתן בשיא: עשינו כמה הרצות של האלטרנטיבות.

יהונתן בשיא: עד שלא נדע על מה מדובר, לא נוכל לעשות זאת.

יהונתן בשיא: לאנשים אין בעיה של הון חוזר לשבוע הבא, כי כאמור, מי שמקבל את הפיצוי יכול לגלגל את ההשקעות הראשונות.

יהונתן בשיא: לגבי השאלה האם לתת לו סכום כסף נוסף או לא, אנחנו בודקים אפשרויות של גורמים חיצוניים.

יהונתן בשיא: זה עוד לא התגבש למשהו שאפשר לדבר עליו בצורה מסודרת.

אברהם-בייגה שוחט: אני רק רוצה להודיע שבהתאם לצורך אנחנו נתכנס בוועדה הזאת.

חיים אורון: תדאג שגיורא איילנד יהיה פה.

אברהם-בייגה שוחט: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.