ועדת המשנה לעניין הטרמינל החדש בנתב"ג, כנסת 16, פרוטוקול מספר 2, 2003-12-15 09:30

מל פולישוק-בלוך: בוקר טוב, אני רוצה לפתוח את הישיבה.

מל פולישוק-בלוך: היו"ר הקבוע ביקש ממני להחליף אותו.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נפגשים בפורומים שונים עם רשות שדות התעופה.

מל פולישוק-בלוך: אני מוכרחה להביע את צערי על כך שאני לא יודעת איך נראה היושב-ראש של הרשות.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נעסוק היום בתחרות בשטחי המסחר בנתב"ג.

מל פולישוק-בלוך: אני מבינה שחברת ג'יימס ריצ'רדסון זכתה במכרז הקוסמטיקה, ושפורסם סוף סוף מכרז לחנויות הספורט.

דוד טל: אני מציע שוועדת המשנה לא תתייחס לסקאל או לריצ'רדסון.

דוד טל: אנחנו צריכים לברר את דרך ההתנהלות של רשות שדות התעופה בכל מה שקשור למכרזים.

מל פולישוק-בלוך: לא התכוונתי לדבר על קבוצה זו או אחרת, אלא רק להתייחס לעובדה שבמכרז אחד כבר זכו ומכרז אחד כבר יצא.

מל פולישוק-בלוך: השאלה היא למה יש זכיין אחד.

מל פולישוק-בלוך: קראתי את החומר שבו נכתב שהחברה שפניתם אליה מציעה להתקשר רק עם זכיין אחד.

מל פולישוק-בלוך: יש כאן הרבה סימני שאלה ,כמו האם המכרזים היו בתום לב, ללא משוא פנים.

מל פולישוק-בלוך: .

דרור שטרום: האם זה חוקי.

יורם שפירא: אני אציג את התהליכים, מה היו השיקולים בהקצאת השטחים ואת הסטטוס של כל אחד מהנושאים.

יורם שפירא: בחוק הרשות כתוב שהרשות צריכה להפעיל את שדות התעופה ואת מעברי הגבול בצורה כלכלית עד כמה שניתן.

יורם שפירא: ככה גם הרשות מתנהגת.

יורם שפירא: ההכנסות של הרשות באות משני מקורות: אגרות והכנסות מסחריות.

יורם שפירא: כ-53% מההכנסות היום הן הכנסות מסחריות, כאשר 47% הן הכנסות מאגרות.

יורם שפירא: ככל שנהיה חזקים יותר בקטע של המסחר כך יהיה לנו קל שלא לגעת בצד השני של המשוואה, שזה הצד של האגרות.

יורם שפירא: למעלה מ-10 שנים לא היתה שום פעילות בצד של האגרות.

יורם שפירא: אנחנו לוקחים בחשבון את פלחי היעד - הזכיינים הפוטנציאליים מצד אחד, ומצד שני הצרכנים הפוטנציאליים, כאשר המגמה היא מימוש וריצוי שני הקהלים בצורה המיטבית תוך כדי הדגשת תשואה כלכלית לרשות שדות התעופה.

מל פולישוק-בלוך: האם התשואה הכלכלית לרשות שדות התעופה זה הנימוק העיקרי?

יורם שפירא: לא אמרתי שזה הנימוק.

יורם שפירא: להבדיל מהגישה המסחרית הטהורה בקניונים, תכליתה של הרשות היא מתן שירות טוב לציבור הנוסעים.

יורם שפירא: המטרה של הרשות היא להיות כמה שיותר כלכלית.

יורם שפירא: קודם כל היא מסתכלת על טובת הציבור.

דוד טל: אדוני לא חושב שיותר נכון שיהיו שני שחקנים, כאשר הציבור יבחר איפה הוא רוצה לקנות?

יורם שפירא: לטובת הצרכן עדיף שיהיה שחקן אחד.

יורם שפירא: את התהליך של החשיבה לגיבוש ההחלטות חילקנו לשניים: תהליך המיקרו ותהליך המקרו, כאשר במקרו היה גיבוש התפיסה והתמהיל המסחרי לטרמינל 3, לרבות תמהיל הקצאת השטחים ותמהיל הקצאת הזיכיונות.

יורם שפירא: במיקרו זה ספציפי לכל אחד מהמכרזים.

יורם שפירא: צריך לזכור שכל המכרזים הם פונקציה של תהליך האסטרטגיה שגובש בהנהלת הרשות.

דוד טל: האם עצם זה שאתה אומר שזה פונקציה של מה שהתגבש ברשות זה אומר שזה בסדר?

מל פולישוק-בלוך: ודאי שלא.

יורם שפירא: רשות שדות התעופה פועלת גם בהתאם לחוק חובת המכרזים וגם בהתאם לחוק הרשות.

יורם שפירא: שני הדברים האלה משתלבים אחד בשני.

יורם שפירא: יש ממשקים פנים רשותיים וממשקים חוץ רשותיים, שאלו אותן חברות שעושות את עבודת המטה.

יורם שפירא: יש שילוב של השניים.

יורם שפירא: כל נושא המקרו מגיע לתהליך פנימי בתוך הרשות.

יורם שפירא: אני אכנס לכל אחד מהתהליכים הפנימיים רק לפי בקשתכם.

יורם שפירא: אחרי עבודת המטה מתחיל התהליך הפורמאלי, אחרי זה אישור המנכ"ל, ועדת הכספים של המועצה ולבסוף המועצה.

יורם שפירא: כל התהליך הזה הוא בהתאם לחוק הרשות וחוק חובת המכרזים.

יורם שפירא: התכנון המסחרי נעשה בשיתופה של חברה אנגלית מובילה בתחום של תכנון מסחרי בשדות תעופה.

יורם שפירא: אני לא חושב שיש היום שדה גדול ומתקדם בעולם שלא נעזר בידע המקצועי של החברה הזאת.

יורם שפירא: בהתאם להמלצות העיקריות שלה בוצע התכנון המסחרי של המסחר בטרמינל 3.

יורם שפירא: היה התמהיל המסחרי, המיקום, הגודל, סוגי המוצרים, אזורי הפעילות, התפיסה השיווקית ומבנה החנויות.

יורם שפירא: זה התבסס על סקר גדול מאוד שערכנו בין כל הצרכנים הפוטנציאלים, לרבות הזכיינים.

יורם שפירא: למעלה מחמשת אלפים ומשהו אנשים השתתפו בסקר הזה.

יורם שפירא: זה סקר הרבה מעבר לטעות המדגם.

יורם שפירא: הוא נעשה בתקופת העונה ובתקופת השפל, כדי למצוא את הסנכרון בנושא הזה.

יורם שפירא: כל זה התבסס על עבודה כלכלית שבוצעה.

מל פולישוק-בלוך: מתי העבודה הזאת נעשתה?

יורם שפירא: זאת עבודת שוטפת שהתחילה בשנת 1996, 1997 עם תחילת תכנון השטחים המסחריים.

דוד טל: על ידי מי נעשה הסקר?

יורם שפירא: העבודה עצמה נעשתה על ידי חברת CNA ,הסקר בוצע על ידי ד"ר חיים מלמד והעבודה הכלכלית גובתה על ידי משרד רואה חשבון.

יורם שפירא: בוצע תכנון של המתחמים.

יורם שפירא: אותרו 3 מתחמים מרכזיים.

יורם שפירא: הוחלט איזה חנויות יהיו בדיוטי פרי, איזה בtax free ואיזה בחנויות משולמות מסים.

יורם שפירא: היו הערות לנושא המחירים, היצע המחירים, באיזה פלחי שוק להתמקד, איזה פלחי שוק הם פוטנציאל נוסף, איזה זהות עסקית יש לתת לכל המתחם הזה, כל הנושא של הפרסום.

יורם שפירא: לאחר מכן נכנסנו לפרמטרים של הערכת ביצועי הזכיינים.

יורם שפירא: נתב"ג מוביל במכירות לנוסעים.

מל פולישוק-בלוך: איפה?

יורם שפירא: בעולם.

יורם שפירא: בכל החנויות המרכזיות נתב"ג מוביל במכירות לנוסע.

דוד טל: זה 90 דולר לנוסע?

יורם שפירא: בממוצע.

יורם שפירא: יש מגוון מוצרים רחב, מחירים, שירות שניתן אחרי זה וכן הלאה.

יורם שפירא: שביעות הרצון מאוד גבוהה.

מל פולישוק-בלוך: אתה לא זוקף את זה לזכותכם בלבד.

מל פולישוק-בלוך: יש סיבה אחת, כולנו יודעים אותה.

מל פולישוק-בלוך: אם תלך לכל קיוסק בשדה תעופה שיוצאים ממנו ישראלים ותעשה השוואה אתה תגיע לאותה תוצאה.

מל פולישוק-בלוך: זה האופי הישראלי.

גבי אופיר: זה נכון שהישראלי אוהב לקנות.

מל פולישוק-בלוך: ברור שאתם מעודדים את זה.

יורם שפירא: לא רק.

יורם שפירא: עובדה היא שגם בקרב התיירים המכירות גבוהות מאוד.

יורם שפירא: צרפתים, למשל, קונים טימברלנד בנתב"ג.

יורם שפירא: יש את המרכז המסחרי הפתוח לקהל הרחב שישרת את כל באי המתחם - המלווים, מקבלי הפנים העובדים וכדומה.

יורם שפירא: יש את האזור של אולם מקבלי הפנים שיינתנו בו שירותי מסחר לשוהים שם.

יורם שפירא: יש את אולם הדיוטי-פרי.

יורם שפירא: העבודה השנייה שבוצעה, אחרי שבחנו ואישרנו את ההמלצות של החברה האנגלית, היא הקצאת הזיכיונות.

יורם שפירא: גם הקצאת הזיכיונות עברה את התהליך המוסדר בתוך המערכת.

יורם שפירא: דרך אגב, העבודה הסתיימה בינואר 2000 במועצת הרשות.

דרור שטרום: מתי נעשה הסקר הזה שדיברת עליו?

יורם שפירא: הראשון נעשה ב1997.

יורם שפירא: .

דרור שטרום: מתי המדגם של ה- 5000 איש נעשה?

יורם שפירא: השלב הראשון נעשה בשנת 1997,1998.

יורם שפירא: השלב השני נעשה בשנת 2000.

מל פולישוק-בלוך: הערכת ההצעות של זכיינים פוטנציאליים המשתתפים במכרזים צריכה להיעשות על בסיס רחב וכולל.

מל פולישוק-בלוך: אתה יכול להבהיר לנו איך עשיתם את הערכה הזאת?

מל פולישוק-בלוך: מה זה בסיס רחב?

יורם שפירא: לגבי ההכרזה של מי שרשאי לזכות במכרז יש 3 תהליכים.

יורם שפירא: יש תהליך ראשון, שזה תהליך שלב א' של המכרז.

יורם שפירא: זה תהליך של עמידה בתנאי סף.

יורם שפירא: בדרך כלל בתנאי סף יש את הניסיון המצטבר של החברה, תחום העיסוק שלה במסגרת הניסיון וההיקפים הכספיים שלה שבהם היא פועלת, לרבות כל הנושא של הקשרים הבינלאומיים המוכחים שלה.

מל פולישוק-בלוך: באיזה עוד מקומות החברה שזכתה עובדת?

יורם שפירא: דיברתי על הקשרים המסחריים הבינלאומיים שלה.

יורם שפירא: היו 3 קבוצות שיכולות היו להשתתף במכרז.

יורם שפירא: היתה קבוצת מחסני הרישוי, שאלו כל חברות הדיוטי-פרי שפועלות בארץ.

סולי סקאל: שעומדות במחזור מסויים.

סולי סקאל: יורם שפירא: כן.

סולי סקאל: בנתב"ג פועלות 3 חברות כאלו – סקאל, ריצ'רדסון ושטרן.

סולי סקאל: יש חברות נוספות שפועלות בתחום הזה בארץ.

סולי סקאל: הקבוצה השנייה שאיפשרנו לה להשתתף זאת קבוצה של חברות שעוסקות בתחום הבשמים והקוסמטיקה, כמו המשביר, סופר-פארם, ניו-פארם.

סולי סקאל: הקבוצה השלישית שאיפשרנו לה להשתתף זה חברות בינלאומיות בתחום הדיוטי-פרי בשדות תעופה.

סולי סקאל: נתנו פה מרחב ל3 מגזרים מאוד רחבים.

מל פולישוק-בלוך: האם זה תנאים מצטברים, או כל אחד עומד בפני עצמו?

יורם שפירא: כל אחד עומד בפני עצמו.

יורם שפירא: אם חברה פועלת בשני תחומים היא צריכה להחליט לאיזה תחום היא פונה.

מל פולישוק-בלוך: כמה התחרו על המכרז הזה?

יורם שפירא: התקבלו שתי הצעות.

יורם שפירא: אם המכרז היה מתפרסם בינואר אני מניח שהיו הרבה יותר, אבל בשל המצב הביטחוני כל הגופים הבינלאומיים הדירו את רגליהם מהמכרז.

מל פולישוק-בלוך: סופר פארם לא התחרתה?

יורם שפירא: אני מבדיל בין אלה שהגישו את ההצעות לאלה שהתחרו.

יורם שפירא: התחרו יותר מ-2 חברות.

יורם שפירא: 5 חברות קנו את מסמכי המכרז, כשבסוף ניגשו 2.

יורם שפירא: כמובן שלאותו שלב א' יש לצרף רשימה של למעלה מ-15 מסמכים רלוונטיים, כמו ערבויות, מכתבים מהבנקים, אישור מהמכס, עוסק מורשה.

יורם שפירא: יש הרבה מאוד פרמטרים שצריך לעמוד בהם.

יורם שפירא: יש תצהירים של אי הרשעה בתחום הפלילי.

יורם שפירא: אפשרנו להגיש הצעות משותפות.

יורם שפירא: אפשרנו לגופים להתאגד לצורך הגשת ההצעה המשותפת, כאשר במידה ומתאגד גוף שחלקו הוא בעל ניסיון בתחום ועומד בתנאים וחלקו לא עומד בתנאים, אז זה שעומד בתנאים מוגדר כמוביל המקצועי.

דוד טל: תן דוגמה.

יורם שפירא: מר סקאל הגיש הצעה משותפת עם גורם נוסף.

דרור שטרום: זה מקובל במכרזים.

יורם שפירא: השלב השני הוא השלב של בדיקת האיכות של ההצעות.

יורם שפירא: בדיקת איכות ההצעות מתמקדת בשני פרמטרים מרכזיים: איכות המציע ואיכות ההצעה.

יורם שפירא: לגבי איכות המציע, אנחנו בוחנים מי הגוף שהציע, מה היכולות שלו, מה הניסיון שלו, את כל החוסן שלו עד לרגע הגשת ההצעה.

יורם שפירא: ישנם פרמטרים שהגוף הזה נבחן בהם.

יורם שפירא: הצד השני של המשוואה זה איך הוא בנה את ההצעה שלו ומה הוא הולך לבצע במסגרתה - התוכנית השיווקית שלו, התוכנית התפעולית, מה הוא הולך להשקיע, מי הקבוצה שעומדת איתו, מה מערכת המחשוב שלו, מה מערכות המלאי שלו, הקשרים הבינלאומיים שלו.

יורם שפירא: המכרזים מהסוג הזה הם ברמת go no go.

יורם שפירא: בשלב השלישי פותחים את ההצעה הכספית שעד אותו רגע היתה במעטפה סגורה בכספת של תיבת המכרזים.

יורם שפירא: סקאל וריצ'רדסון ענו על כל השלבים, אבל חברת ריצ'רדרסון זכתה.

יורם שפירא: ההצעות היו מאוד קרובות בערך הכספי שלהן.

מל פולישוק-בלוך: האם הסכום שכתוב בעיתון הוא הסכום הנכון?

יורם שפירא: מדובר ב602 אלף דולר הפרש לשנה בהצעה בין ריצ'רדסון לסקאל.

מל פולישוק-בלוך: כתוב שבכל תחום מסחרי יש למנות רק זכיין אחד לאותו תחום.

מל פולישוק-בלוך: מה הם ההסברים להמלצה הזאת?

יורם שפירא: פה לא לקחנו את הדברים כהוויתם, אלא הלכנו וערכנו עבודה נוספת שהתמקדנו בה בכל אחד מהתחומים.

יורם שפירא: בכל אחד מהתחומים קבענו את מדיניות הקצאת הזיכיונות.

יורם שפירא: זאת העבודה של דוד בועז.

דוד טל: האם היו מקרים שבדברים מסויימים היה go , בדברים אחרים היה no go, או שחייב היה שכל נושא וכל סעיף יהיה go?

יורם שפירא: הוא צריך לעבור את כל הפרמטרים.

דוד טל: זאת אומרת וי ליד כל נושא.

יורם שפירא: בהחלט.

יורם שפירא: כל אחד מהנושאים הוא מספיק חשוב כדי שבעל הזיכיון יעמוד בו.

יורם שפירא: ישנם מכרזים שבהם ניתן ניקוד, כאשר הניקוד חייב לעבור את ה-70.

יורם שפירא: אם לא עברת את ה- 70 אז לא עברת את השלב.

דרור שטרום: למה עשיתם עוד בדיקה?

דרור שטרום: למה לא הסתפקתם בהמלצה של החברה הראשונה שביצעה עבורכם את הבדיקה?

יורם שפירא: חברת CNA היא חברה שמתמחה בתכנון מתחמים ותמהיל של זיכיונות, היא לא מתמחה בתנאים של זיכיונות.

דרור שטרום: לגבי השאלה הקונקרטית של למה זכיין אחד בשדה אני מבין שזה חלק מהתמהיל האופטימאלי.

יורם שפירא: נכון.

דרור שטרום: זאת אומרת שזה נושא שהיא כן מתמחה בו.

דרור שטרום: למה לא הסתפקתם בהמלצה שלה?

יורם שפירא: החלטנו לבחון את זה מהיבטים נוספים.

יורם שפירא: היות והמשקל המצטבר של הפעילות המסחרית בשדה התעופה הוא מאוד מהותי, החלטנו שבנושא הזה אנחנו רוצים חברה ישראלית.

מל פולישוק-בלוך: למה?

דרור שטרום: כי חברה ישראלית יכולה לנתח את השוק הישראלי ואת הפרמטרים הישראלים בתמהיל הישראלי קצת שונה וקצת יותר טוב מחברה בינלאומית שההתמחות שלה הוא בתפעול שדות תעופה ולא בפרמטרים ספציפיים במכרזים.

דרור שטרום: היו לכם ספיקות לגבי הנכונות של ההמלצה הזאת?

יורם שפירא: לא היו לנו ספיקות.

יורם שפירא: אנחנו בדקנו 3 שאלות מרכזיות.

יורם שפירא: השאלה הראשונה היתה האם וכיצד לפצל את הזיכיון בענף מסויים בין שניים או יותר זכיינים.

יורם שפירא: השאלה השנייה שנשאלה היא האם וכיצד להגביל את הזכיינים אשר זכו במכרז מלזכות במכרז אחר.

יורם שפירא: השאלה השלישית היא האם החנות תהיה חנות מותגת או חנות "סופרמרקט".

יורם שפירא: הקריטריונים שפעלו בכל אחד מבחינת המדיניות בכל ענף היו: 1.

יורם שפירא: המהותיות של הזכיין.

יורם שפירא: 2.

יורם שפירא: השפעה על תוספת הפדיון.

יורם שפירא: 3.

יורם שפירא: השפעה על קהל הלקוחות.

יורם שפירא: 4.

יורם שפירא: עלות הפיצול לזכיין ולרשות.

יורם שפירא: 5.

יורם שפירא: דרישות תפעוליות.

יורם שפירא: 6.

יורם שפירא: החוסן הכלכלי של הרשות.

יורם שפירא: הענפים שנבחנו היו בשמים וקוסמטיקה, אלקטרוניקה, ספורט, תכשיטים ושעונים.

יורם שפירא: הסיבה לכך שהיו בעד פיצול הזיכיון זה הקטנת התלות של הרשות בזכיין מהותי.

יורם שפירא: הסיבה שהיו נגד היתה שהוא לא יביא להגדלת הפדיון אלא יגדיל את ההוצאות.

מל פולישוק-בלוך: אין כאן שום דבר לגבי מה עושה התחרות למחירים.

מל פולישוק-בלוך: .

יורם שפירא: אתה רואה רק את הכותרות.

אתי בנדלר: איפה הצרכן?

יורם שפירא: יש כמה שאלות שמעניינות את הצרכן.

יורם שפירא: בשדה תעופה, שהוא שונה לחלוטין מכל מקום אחר, זמן הצרכן מוגבל.

יורם שפירא: אחרי שהוא עבר את ביקורת הגבולות יש לו זמן מוגבל עד שהוא צריך להתייצב לטיסה.

יורם שפירא: אני מניח שרובנו אוהבים לקנות בשדה התעופה, כי זה חלק מחוויית הנסיעה, חלק מהחוויה של חוץ לארץ.

3261: לא נאמר כאן שהזמן יותר מכפול בהשוואה למדינות אחרות בגלל הביטחון.

מל פולישוק-בלוך: נכון, אין מה לעשות שם.

מל פולישוק-בלוך: גם אחת כמוני שמאוד לא אוהבת לקנות בדיוטי-פרי אין לה ברירה אלא לבזבז שם שעתיים.

יורם שפירא: לצרכן יש כמה מוקדים מרכזיים שהוא מתמקד בהם: חנות הבשמים והקוסמטיקה, חנות האלקטרוניקה, חנות הספורט.

יורם שפירא: אחרי זה הוא מתפצל בין החנויות האחרות.

יורם שפירא: המטרה שלנו היא לענות על כל הצרכים של הצרכן בזמן המוגבל שלו.

דרור שטרום: מה זה שייך לזכיין אחד?

דרור שטרום: אם ב-40 אלף מטר יהיו לי כמה סוגי זכיינים.

דרור שטרום: .

יורם שפירא: ממש הפוך.

דרור שטרום: כשיש אחד אז אין משמעות לבדיקת השוק.

מל פולישוק-בלוך: אתם טורחים ושולחים לנו הביתה חוברת של מוצרים.

מל פולישוק-בלוך: אם היה מתחרה הוא היה עושה את אותו דבר.

מל פולישוק-בלוך: זה היה גורם לכך שאת עבודת ההכנה היינו עושים בבית.

מל פולישוק-בלוך: לא נראה לך שזה יותר טוב לצרכן?

יורם שפירא: לא.

3261: במיוחד היום כשחלק גדול מהמוצרים של הדיוטי-פרי נמצא באינטרנט.

מל פולישוק-בלוך: איך דאגתם לצרכן?

יורם שפירא: התחרות היום מתמקדת מול השוק המקומי, מול חברות התעופה ומול האתרים שנוסעים אליהם.

יורם שפירא: באינטרנט אתה בודק איפה יותר זול.

3261: למה אחד בנתב"ג?

יורם שפירא: כל אחד שואל לגבי התחום שלו.

יורם שפירא: אפשר לשאול גם למה אחד באלקטרוניקה.

דרור שטרום: זאת שאלה טובה.

יורם שפירא: אני לא אשמע את מר נאמן שואל למה אחד באלקטרוניקה.

3261: אמרתי שצריך לפצל גם את האלקטרוניקה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מדברים על זכיין מכל סוג שהוא.

דרור שטרום: בשטח כפול ממה שקיים היום.

יורם שפירא: אנחנו ערכנו סקר בעולם.

יורם שפירא: קרה מה שאמרתם, אבל זה התהפך.

יורם שפירא: בחלק משדות התעופה היה יותר מזכיין אחד, אבל אחרי תקופה חזרו אחורה למצב של זכיין אחד.

3261: במקסיקו זה בדיוק הפוך.

יורם שפירא: אני הייתי בהיתרו, בפריז, בקופנהגן, כשבכולם יש זכיין אחד.

דרור שטרום: זה לא אומר שזה טוב.

מל פולישוק-בלוך: מה השיקול?

יורם שפירא: ככל שהחנויות יצטמצמו בגודל שלהם כך מגוון המוצרים ילך ויפחת.

יורם שפירא: ככל שהמחסנים ילכו ויגדלו כך הזכיינים יתמקדו יותר בכדאיות הכלכלית שלהם ולא של הצרכן.

יורם שפירא: ברגע שיש חנות אחת שיש בה את כל מגוון המוצרים, אז הזכיין יודע להביא מוצרים גם לקבוצות כאלה וגם לקבוצות אחרות.

מל פולישוק-בלוך: אתם לא מגדירים במכרז איזה מוצרים ואיזה רמת שירות צריכים לספק?

יורם שפירא: ודאי.

יורם שפירא: לזכיין יש מטרה אחת, בניגוד לרשות שדות התעופה, והיא להרוויח כסף.

דרור שטרום: הם מתחרים גם מחוץ לטרמינלים.

דרור שטרום: אני מודאג ממה שאתה אומר.

דרור שטרום: אם היית מהנדס את השוק הכללי, אז בכל ענף היה לנו מונפול כי זה מצמצם עלויות, זה מגדיל את הפדיון.

יורם שפירא: צריך לזכור שכמות המוצרים שנמכרת במקום הזה היא גבוהה מאוד.

יורם שפירא: ככל שהדברים האלה יתפצלו יותר כך העלויות יהיו יותר גדולות.

יורם שפירא: ההבדל בינינו ובין שוק אחר זה שאנחנו כרשות שדות התעופה מפקחים על מה שקורה.

דרור שטרום: אין פיקוחים ממשלתיים על מה שקורה בשוק?

יורם שפירא: יש הבדל עצום.

מל פולישוק-בלוך: הטרמינל הולך להיות פי 2 מהנוכחי.

מל פולישוק-בלוך: במצב הנוכחי הגעתם למסקנה שצריך להיות זכיין אחד.

מל פולישוק-בלוך: אם אתם הולכים להכפיל את המצב הקיים, אז יש מקום לפעמיים כזה.

יורם שפירא: שלא תבינו שלא שקלנו את כל השיקולים האלה.

יורם שפירא: השטחים שהוכפלו הם בעיקר שטחים לשירות הציבור.

מל פולישוק-בלוך: לא של החנויות.

יורם שפירא: השטחים של החנויות הוגדלו, לא הוכפלו.

דרור שטרום: בכמה?

יורם שפירא: הגדלנו בערך ב60%.

יורם שפירא: הוספנו מרכז מסחרי שאין היום.

מל פולישוק-בלוך: שם תהיה תחרות?

יורם שפירא: שם יהיו כל מיני זכיינים.

יורם שפירא: זה תחרות מול השוק החופשי.

יורם שפירא: היו"ר מלי פולישוק-בלוך: יש עוד נימוקים מהותיים לגבי איך זה עוזר לצרכן?

יורם שפירא: סקרנו גם את רצונות הלקוחות.

יורם שפירא: אין ספק שאחד הדברים שהם דיברו עליו כל הזמן זה הנושא של הפיקוח על המחירים.

יורם שפירא: הם דיברו על התמהיל, על המגוון ועל איזה סוגים נוספים הם רוצים שייכנסו לתוך הטרמינל.

יורם שפירא: אם היינו שמים 2 חנויות מכל דבר היינו מצמצמים בצורה מהותית את המגוון שהיה נמכר.

דוד טל: אבל רמת השירותים היתה יותר טובה.

יורם שפירא: אני חושב שרמת השירות היום ללקוח בנתב"ג היא מצוינת.

דרור שטרום: נתב"ג של היום זה לא נתב"ג.

דרור שטרום: .

יורם שפירא: למה זה לא אותו דבר?

דרור שטרום: כי זה לא אותו גודל.

דרור שטרום: אתה משווה פיל לעכבר.

יורם שפירא: אני רוצה שנתמקד בשטחים המסחריים, לא בטרמינל עצמו.

יורם שפירא: אם היינו נותנים 2 חנויות מזה, 2 חנויות מזה ו-2 חנויות מזה היינו גומרים את הדיוטי-פרי.

מל פולישוק-בלוך: האם חברה CNAהשתמשה בנימוקים האלה?

יורם שפירא: כן.

דוד טל: אתם דאגתם שתחרות תהיה על ידי כך שהעמדתם אחד מול השני ואת הטוב ביותר לקחתם.

דוד טל: זה לא חלחל עד לצרכן הקטן.

דוד טל: אני רוצה שתהיה לי האפשרות להשוות בין זה לזה.

דוד טל: אתה שמרת לעצמך את הזכות להשוות בין סקאל לריצ'רדסון.

דוד טל: אתה לא נותן לצרכן לבחור אם הוא רוצה להיכנס לחנות כזאת או אחרת.

יורם שפירא: לצרכן יש אפשרות לבחור.

מל פולישוק-בלוך: הוא יכול לבחור בין בושם לנעלים.

דוד טל: אתה מדבר איתי על הכנסה יותר גדולה, על הוצאות קטנות יותר, אבל אתה מתעלם ממני כצרכן.

יורם שפירא: אני לא מסכים.

יורם שפירא: אתה רוצה לקבל את המוצר הכי טוב, בזמן הכי מהיר שאתה יכול לקבל אותו.

דוד טל: במחיר הכי זול.

יורם שפירא: זה סותר את כל מה שאתה אומר, כי המחיר הכי זול היום זה בנתב"ג.

דוד טל: אם יהיו שניים יכול להיות שאני אוכל לקנות את המוצר ב-10 דולר פחות.

יורם שפירא: אני טוען שהמחיר יעלה.

יורם שפירא: נשאלה השאלה אם להתיר בעלויות צולבות, האם אותו זכיין יכול לזכות גם בחנות הזאת וגם בחנות הזאת.

יורם שפירא: דרך אגב, כל אחד מהזכיינים רוצה שהלקוח ייכנס אליו בגלל הזמן המוגבל, לכן הוא צריך להיות הרבה יותר אטרקטיבי.

יורם שפירא: זה גם חלק מתחרות שמשפרת את רמת המחירים, השירות והמגוון.

יורם שפירא: הוא יכול שיהיו לו מקסימום 4 זיכיונות בנתב"ג.

מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת שאם יש לו בושם הוא יכול גם שוקולד, או ששוקולד ובושם זה אותו דבר?

יורם שפירא: שוקולד זה לא אותו דבר.

יורם שפירא: הוא יכול עוד חנות אחת בדיוטי-פרי, אבל היא לא יכולה להיות באותו תחום.

יורם שפירא: אותה בדיקה נעשתה לגבי האלקטרוניקה.

מל פולישוק-בלוך: שלושת הזיכיונות הגדולים זה קוסמטיקה, אלקטרוניקה וספורט, או שגם הקפה זה גדול?

יורם שפירא: התחומים העיקריים זה מה שאמרת.

יורם שפירא: גם התכשיטים מצטרפים.

יורם שפירא: התחום השני הרחב זה בתי הקפה והמסעדות.

מל פולישוק-בלוך: מה ההיקפים הכספיים של ההסעדה?

יורם שפירא: בין 60-70 מיליון שקל פדיון בשנה.

יעקב דיין: ההכנסה לרשות היא כ-25 מיליון.

דוד טל: לכמה זמן אתם יכולים להאריך זיכיון?

יורם שפירא: עד 10 שנים בלי אישור ממשלה.

יורם שפירא: בתחום המקרקעין עד 25 שנה.

דוד טל: זה שרירותי?

יורם שפירא: זאת מדיניות הרשות.

דוד טל: מה הם השיקולים שמביאים את הרשות לאשר דבר כזה?

יורם שפירא: הכל בהתאם למה שכתוב בחוזה.

דוד טל: האם אפשר לראות חוזה כזה?

יורם שפירא: אין שום בעיה.

יורם שפירא: התהליך הבא הוא תהליך המכרז עצמו.

יורם שפירא: יש את האישור של מוסדות הרשות, שזה האישור.

יורם שפירא: .

דוד טל: הרכב ועדת המכרזים זה מהדירקטוריון?

יורם שפירא: יש גם וגם.

יורם שפירא: הפרק הראשון שמאושר בהליך הפורמאלי זה בוועדת מסחר ונכסים.

יורם שפירא: ועדת מסחר ונכסים היא ועדה פנים רשותית, כאשר הנושאים שלה מאושרים על ידי המנכ"ל.

יורם שפירא: מי חברים בה?

יורם שפירא: סמנכ"ל כספים וכלכלה, נציג הלשכה המשפטית, נציג יחידת הכספים, נציג כלכלה ותקציבים, נציג נתב"ג.

שלום שמחון: האם לכל ועדה כזאת יש ועדה מקבילה של הדירקטוריון?

יורם שפירא: לאחר אישור המנכ"ל זה הולך לוועדת הכספים של מועצת הרשות.

יורם שפירא: ועדת הכספים של מועצת הרשות דנה בכל הנושאים ברמה האסטרטגית וברמה הפרטנית.

יורם שפירא: מי חברים בוועדה?

יורם שפירא: היא מורכבת מנציגי ציבור ומנציגי משרדי ממשלה.

יורם שפירא: יושב-ראש הוועדה הוא שאול צמח, שהוא נציג משרד האוצר.

יורם שפירא: יש נציגים למשרד התחבורה, נציגים למשרד הביטחון.

יורם שפירא: הדיונים המהותיים מגיעים לדיון במועצת הרשות עצמה, כאשר במועצת הרשות יש 15 חברים: 7 נציגי ציבור.

יורם שפירא: .

יורם שפירא: אחרי שאושר התהליך בתוך המערכת, קיבל את אישור המועצה או אישור ועדת מסחר מנכ"ל.

יורם שפירא: .

מל פולישוק-בלוך: אין משהו מיוחד בהליך הזה.

מל פולישוק-בלוך: זה נראה לי כמו כל מכרז אחר.

יורם שפירא: הכל בהתאם לחוק חובת המכרזים.

יורם שפירא: יש את שני המכרזים הספציפיים.

דוד טל: מה אחוז המשתתפים בוועדת המכרזים?

יורם שפירא: יש הרכב קבוע.

יורם שפירא: יש קוורום שחייב להיות.

שלום שמחון: אנחנו נפגשים עם הרשות בלא מעט פגישות.

שלום שמחון: בסך הכל מדובר פה בגוף שיש לו מועצה, שיש לו נבחרי ציבור.

שלום שמחון: טרם ראיתי את יושב-ראש המועצה.

שלום שמחון: אני רוצה לקבוע שבישיבת ועדת המשנה הבאה היושב-ראש יופיע פה ויציג לפנינו את עבודת דירקטוריון הרשות.

לאה ורון: אנחנו נבקש לזמן אותו.

גבי אופיר: אנחנו מממשים את מדיניות המועצה.

מל פולישוק-בלוך: לכל ישיבה של ועדת הכלכלה בא גם יושב-ראש אותו גוף שמדובר בו.

שלום שמחון: כשאנחנו מתעסקים במקורות מגיע היושב-ראש והמנכ"ל, כשאנחנו עוסקים במועצת הרשות השנייה.

שלום שמחון: .

שלום שמחון: אני מייחס לתחרות בתחום המסחר חשיבות גדולה, כי היא שומרת על הצרכן.

שלום שמחון: העניין השני שהוא לא פחות חשוב זה ההשפעה שיש לשטחי המסחר בתוך שדה התעופה על מה שקורה בשוק המקומי.

שלום שמחון: למה אני אומר את העניין הזה?

שלום שמחון: כי לעניין הזה יש השלכות רחבות שהוועדה תצטרך לעסוק בהן גם בעתיד.

שלום שמחון: אנחנו היינו עדים להפחתה של מסי הקנייה בשנים האחרונות בתחום מסויים בשווי של בערך מיליארד ו-300 מיליון שקל.

שלום שמחון: זה תהליך שמסתיים בעצם הימים האלה.

שלום שמחון: הוועדה הזאת תרצה לעסוק בעתיד בביטול מסי הקנייה גם בתחומים נוספים.

שלום שמחון: אנחנו מעוניינים להוביל את התהליך הזה בעתיד.

שלום שמחון: אי אפשר להתעלם ממכלול שלם של נושאים שיש לנו עניין לעסוק בהם.

שלום שמחון: יכול להיות שאתם בונים פה איזה שהוא מודל שיש בו הכנסה ניכרת לרשות, אבל הוא יהיה פחות רלוונטי בעוד שנתיים.

שלום שמחון: אגף תקציבים באוצר יסכים למהלך של ביטול מסי קניה בתחומים נוספים.

שלום שמחון: אתם לא תוכלו להתעלם ממה שעשוי להיות מובא על ידי חברים בוועדה.

יורם שפירא: אנחנו מודעים לזה.

יורם שפירא: זה מופיע בחוזה.

רינה פאר: יש תשובה מפורשת לנושא הזה במכרזים.

דרור שטרום: רשות שדות התעופה, כמו גורמים אחרים במשק, בנויה משתי שכבות.

דרור שטרום: היא מצד אחד גורם ציבורי, ומצד שני היא גם גורם כלכלי מהותי ששולט על משאב כלכלי מאוד חשוב וגדול.

דרור שטרום: ברור לכולם היום שחלק מאוד משמעותי מעם ישראל עובר דרך שדה התעופה וצורך מוצרים בהיקפים חסרי תקדים.

דרור שטרום: נדמה לי שזה נובע גם מאופי הביקושים של הצרכן הישראלי.

מל פולישוק-בלוך: כמה כסף הציבור הישראלי משאיר שם?

יורם שפירא: המחזור של הדיוטי-פרי בשנת 2002 היה למעלה מ330 מיליון דולר.

שלום שמחון: כמה היה בשנת 2000?

יורם שפירא: קצת פחות מ 400 מיליון.

דרור שטרום: המטרה של המנכ"ל בהיכנסו לתפקיד היתה להוביל את הפרוייקט לנקודת גמר.

דרור שטרום: ברור לגמרי שאת הדבר הזה שנמשך יותר מידי, שנשרך יותר מידי אתם רוצים להביא לנקודת גמר כמה שיותר מהר, כדי שיהיה לנו טרמינל גדול כמו שיאה למדינה שיש בה תנועה מפותחת.

דרור שטרום: לצד המטרה המיידית הזאת, כדאי שתיקחו בחשבון את ההשלכות של מה שאתם קובעים היום לגבי הדורות הבאים.

דרור שטרום: אנחנו כמדינת ישראל עושים פה מפעל לדורות.

דרור שטרום: הוא לא נגמר בשנתיים הקרובות או ב-5 השנים הקרובות.

דרור שטרום: זה איזה שהוא מפעל שנעשה אחת לעשרות שנים.

דרור שטרום: ההשלכות הכלכליות על הצרכן הישראלי הן השלכות רוחב גדולות מאוד.

דרור שטרום: לוקחים כאן שטח שהוא כפול או יותר מכפול מהטרמינל הקיים ויוצרים סוגים של מונופולי משנה בכל ענף.

דרור שטרום: דווקא עניין אותי מה השיקולים שהנחו את הבחירה הזאת.

דרור שטרום: אנחנו חיים במדינת חוק.

דרור שטרום: אני מקבל על עצמי לשמוע את הדברים שמעניינים אותנו באופן ספציפי, אבל על פני הדברים, כמו שזה נראה, השיקולים המרכזיים שנשקלו כאן הם לא השיקולים של טובת הצרכן.

דרור שטרום: בהכירי את המכרזים שנעשים אני יודע שהם לא מכרזים שהפרמטר היחיד שהם מתחרים עליו זה הורדת המחיר לצרכן.

מל פולישוק-בלוך: דרור, מה שאתה אומר הוא שהם שכחו את החלק הציבורי שלהם?

גבי אופיר: אנחנו לא מקבלים את ההערה הזאת.

דרור שטרום: אני לא רוצה להיגרר לדברים כאלה.

דרור שטרום: אני רוצה להיות זהיר במה שאני אומר.

יורם שפירא: אפילו דרור לא אומר את זה בצורה חד-משמעית.

מל פולישוק-בלוך: חזרתי ושאלתי אותך, יורם, מה הנימוקים.

מל פולישוק-בלוך: כל הנימוקים לא התייחסו לצרכן.

מל פולישוק-בלוך: זאת הסיבה שאמרתי ששכחתם את החלק הציבורי והתייחסתם רק לחלק הכלכלי של איך להרוויח יותר כסף.

יורם שפירא: זה ממש לא נכון.

דרור שטרום: לתחרות בסוג כזה של ענפים יש מאפיינים שהניתוח שלהם שונה משאר המשק.

דרור שטרום: אילו יורם היה צודק בתזה הכלכלית שלו והיינו לוקחים את זה ככלל, היינו מקבלים משק שיש בו 360 מונופולים במקום 80.

דרור שטרום: הניתוח הזה הוא לא ניתוח נכון במשקים.

דרור שטרום: אני לא שולל את האפשרות שתעשו איזה שהוא בדק בית אצלכם כדי לראות אם בכל הענפים שעדיין לא גמרתם בהם לעשות את מה שאתם צריכים לעשות אין מקום להכניס תחרות.

דרור שטרום: מה השיקול המרכזי שמבחין בין הניתוח התחרותי הכלכלי אצלך לעומת הניתוח הכלכלי במשק?

דרור שטרום: המרחב המוגבל, המשאב הנדלה.

דרור שטרום: כאשר יש לאדם מסויים קיוסק אז הוא לא יכול להכניס לשם מקררים של 5 או 6 חברות גלידות.

מל פולישוק-בלוך: הם גדלים ב-60%.

שלום שמחון: מדובר פה בשוק של 400 מיליון דולר.

שלום שמחון: אם תהיה הכפלת נוסעים זה יהיה כפול.

שלום שמחון: נראה לי לא סביר שבשוק כזה גדול המתחרים היחידים הם סקאל וריצ'רדסון.

שלום שמחון: מה, הם המומחים הגדולים ביותר בעולם בהפעלת מערכות מהסוג הזה?

שלום שמחון: אני יודע איך מתחרים על שוק הקטשופ, על שוק החלב, על שוק הפסטה.

שלום שמחון: לא נראה לי הגיוני שיש שני מומחים.

שלום שמחון: איך יכול להיות שאלה שמפעילים בשדה התעופה ביוון, בקפריסין או ברומניה לא יכולים לבוא להתחרות פה?

דרור שטרום: כאשר לוקח גורם מונופוליסטי, שיש לו משאב כזה כמו שדה תעופה, את הנכס שלו ורוצה לקבל עליו את הפרמיה המקסימאלית הוא צריך להקצות את הנכסים שלו למונופולים.

דרור שטרום: בדרך הזאת הוא ייתן לו את התמלוגים הגבוהים ביותר.

דרור שטרום: זה ניתוח של סטודנט שנה א' בכלכלה בתורת המחירים.

דרור שטרום: כאן לא נעשה מכרז אחד שנותן איזה שהוא משקל מהותי בהיבט המחירים.

דרור שטרום: אני לא רואה בכל ההקצאות האלו שום פרמטר שאתה רוצה לדבר עליו בתחרות.

דרור שטרום: בתחרות מה שמעניין אותך זה הגידול בתפוקה, הגידול בנפח העסקאות.

דרור שטרום: כולנו יודעים שכשיש שני מתחרים אז יש יותר תפוקה.

דרור שטרום: אין ספק שבעניין הזה טובת הצרכן מנצחת.

דרור שטרום: צריך לזכור שלא מדברים על לפתוח את הטרמינל הזה ל-50 זכיינים.

דרור שטרום: כל המעבר הדרמטי שעליו מתלבטים בו זה בין זכיין אחד למקסימום שניים.

דרור שטרום: אלה המעברים הדרמטיים.

דרור שטרום: אנחנו לא מדברים על איזה שהוא דבר שלגמרי שוחק את הרווחים של כולם.

דרור שטרום: כל הדרמטיזציה של העניין הזה נראית לי מעט מוגזמת ולא לעניין.

דרור שטרום: ניתוח כלכלי שקול היה מגיע למסקנה שאין הגיון בהיבט של טובת הצרכן.

דרור שטרום: הבנתי ממשרד האוצר שנוח לו שמקבלים את הכסף בעקיפין מהזכיינים המונופוליסטים האלה.

דרור שטרום: זה לא ניתוח כלכלי של ענף.

דרור שטרום: אני לא חושב שזה הפורום להביא לידי ביטוי את הפן המשפטי.

דרור שטרום: אם יש לי השגות משפטיות לגבי אופיים של ההסדרים אני אלבן אותן מול רשות שדות התעופה באופן נפרד.

דרור שטרום: צריך לבדוק את הנושא הזה.

שלום שמחון: האם אתה אומר שיש פה הסדרים כובלים?

דרור שטרום: אני אבדוק את זה.

מל פולישוק-בלוך: בבתי הקפה וההסעדה יש גם זכיין אחד?

יורם שפירא: יש 7 סוגי זכיינים שונים בתחומים שונים.

3261: המורה שלי לכלכלה לא גמר את הרווארד, לא את ייל, לא את קולומביה, לא את אנ. ויי.

3261: יו, לא את קיימבריג' וגם לא את האוניברסיטה העברית.

3261: הוא גמר בקושי את בית הספר היסודי בנהלל.

3261: שמו היה יגאל הורוביץ.

3261: בשנת 1969 הוא קנה את "ארטיק", עשה שתי חברות נפרדות שהתחרו אחת בשנייה.

3261: הוא אמר לי שכשיש שני מתחרים אז יש יותר תפוקה, יש יותר רווח.

3261: מהמצגת שהוצגה כאן למדתי קורס חדש בכלכלה: איך מצדיקים מונופולים בשיטה הטובה ביותר.

3261: אין שום היגיון בקביעה של זכיין אחד לנושא אחד, ואין שום הגיון בהרחבת הLTP ובצמצום האלקטרוניקה.

גבי אופיר: אם היית זוכה לא היית יושב פה.

3261: זה לא נכון.

יורם שפירא: ודאי שזה נכון.

גבי אופיר: מר נאמן מייצג את האינטרס האישי שלו.

סולי סקאל: אני באתי לפה בשני כובעים: מטעם העסק שלי, ומטעם לשכות המסחר שבה אני חבר נשיאות ויושב-ראש של כמה ועדות.

סולי סקאל: מה שעשיתי בשנים האחרונות מלמד שלא תמיד הסתכלתי על טובתי האישית אלא גם על טובתו של הצרכן.

סולי סקאל: בעולם נהוג שרשתות שדות תעופה מרוויחות במסחר כ-35% ומאגרות של מטוסים 65%.

סולי סקאל: רשות שדות התעופה בעניין המכרזים שלה לא לוקחת בחשבון את טובת הצרכן.

סולי סקאל: תמיד אמרתי שכשבונים מכרז צריך לקחת בחשבון 3 אלמנטים: למקסם את הרווח של הרשות, לראות את טובת הצרכן ולראות את טובת הזכיין.

סולי סקאל: אם הזכיין ייפול או יתמוטט הוא ייפגע גם בצרכן וגם ברשות.

סולי סקאל: כששאלו אותי למה אני מתכוון, אמרתי שבכל העולם נהוג שהרשות לוקחת אחוזים מהמחזור.

סולי סקאל: על ידי כך שהיא חושבת בצורה כלכלית היא ממקסמת את הרווחים שלה, כי אם העסק יעלה המחזור יגדל.

סולי סקאל: כשבאתי ואמרתי שיש בעיה לזכיין בגלל ביטול מס קנייה, בגלל ירידה במספר נוסעים ושצריך להצמיד את כמות הנוסעים, אז עשו את זה אבל הוסיפו פרמטר נוסף.

שלום שמחון: אתה ידעת את זה כשניגשת למכרז?

סולי סקאל: אנחנו יודעים.

יורם שפירא: הוא שיקלל את זה.

סולי סקאל: קשה לשקלל.

סולי סקאל: שום דבר לא ודאי בעסקים.

סולי סקאל: בשיטת ההצמדה שהיתה קיימת הגעתי למצב שהרווח הגולמי שלי היה 35% .

סולי סקאל: היתה לי אפשרות להעלות את המחיר לצרכן, אבל לא בחרתי בדרך הזאת.

סולי סקאל: חשבתי שאם אני אעשה את זה, אז כוחות השוק יכריעו אותי.

סולי סקאל: אני מנהל דיוטי-פרי בנמלים.

סולי סקאל: שם יש תחרות.

סולי סקאל: בגלל התחרות ובגלל רמות המחירים אנחנו מוכרים ב-50% פחות מאשר בתורכיה, שזאת מדינה שכולנו מבקרים בה.

סולי סקאל: רמות המחירים שלהם נמוכות לעומת ישראל בעשרות אחוזים.

סולי סקאל: דיברתי על שיטת ההצמדה לנוסעים שיוצרת עיוות מנקודת המבט של הצרכן.

סולי סקאל: נניח שיש עובדים זרים שלא קונים, האם הזכיין צריך אז לשלם יותר כסף?

סולי סקאל: חברתCNA , שאותה אני מכיר עוד לפני שהיא עשתה את העבודה ברשות, מייצגת גם זכיינים, גם ספקים וגם יצרנים .

סולי סקאל: היא באה ללמד אותנו איך לנהל דיוטי-פרי בצורה הכי טובה.

סולי סקאל: אני מעולם לא ניהלתי דראג סטור.

סולי סקאל: מי שמנהל דראג סטור בישראל זה סופר פארם, ניו פארם.

סולי סקאל: אין לי ספק שאם היה מכרז על זה, אז שניהם היו מתחרים עד חורמה בדבר הזה.

סולי סקאל: בסופו של דבר הם לא מוכרים סיגריות, הם לא מוכרים משקאות חריפים.

סולי סקאל: הגורם המקצועי שיכול היה לזכות בזה לא התחרה עליו.

יורם שפירא: הם הגישו 0 הצעות.

מל פולישוק-בלוך: זה מעיד על כך שמשהו לא בסדר.

יורם שפירא: דמי ההרשאה של הרשות היו פחות ממה שמשכירים בקניון הכי קטן במדינת ישראל.

יורם שפירא: היו 0 הצעות, כי לא היתה שום כדאיות כלכלית .

סולי סקאל: המכרז הזה היה אמור לצאת בשנת 2001.

סולי סקאל: אז היו 4 חברות בינלאומיות מהגדולות ביותר בעולם.

סולי סקאל: עם אחת מהן חתמתי הסכם.

סולי סקאל: מדובר בחברות שמגלגלות מיליארדים של דולרים.

מל פולישוק-בלוך: איפה הן היום?

סולי סקאל: הן לא באו בגלל התנאים של המכרז.

יורם שפירא: לא נכון.

סולי סקאל: במכרז שהיה אמור להיות בסוף תקופת הזיכיון של ריצ'רדסון חתמנו על הסכם עם חברת SIA .

סולי סקאל: הם פנו לרשות ואמרו שהם מוכנים לשלם הרבה יותר כסף.

סולי סקאל: למרות זה המכרז בוטל והחוזה של ריצ'רדסון הוארך ללא מכרז.

סולי סקאל: היום, כשאנחנו צריכים ללכת על מכרז שאנחנו לא יודעים מתי..

רינה פאר: זה נושא משפטי שמתנהל בבית משפט .

סולי סקאל: דיוטי-פרי זה ללא מס קנייה, ללא מכס וללא מע"מ.

סולי סקאל: tax free זה רק ללא מע"מ.

סולי סקאל: כשבאים לעשות שני סטטוסים אומרים לצרכן לשלם את מס הקנייה ואת המכס.

סולי סקאל: Tax free מעלה את המחיר לצרכן.

סולי סקאל: כדי לפטור את מס הקנייה יש את תקנות המכס.

סולי סקאל: הנושא הזה, מעבר לפגיעה בצרכן, יוצר אי שוויון בין מציעים אחרים .

סולי סקאל: אי אפשר שיהיה שוויון במכרז ביני, שיש לי מחסן ארובה, לחברה אחרת שאין לה מחסן ארובה.

שלום שמחון: אני מציע שהממונה יגיש דוח מסודר.

סולי סקאל: דיברו פה על בעלויות צולבות.

סולי סקאל: במכרזים האלה נכנס דבר כזה שאחרי 3 שנים כל הנושא של הבעלויות הצולבות נופל.

מל פולישוק-בלוך: אני מציעה לא לסכם את הישיבה, אלא לקבוע שיהיה עוד דיון.

מל פולישוק-בלוך: יש כאן הרבה מאוד זוויות שנשארו פתוחות.

מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת שלדיון הבא הממונה יגיע עם תשובות.

דוד טל: נאמרו פה דברים שיש מקום לבדוק אותם.

דוד טל: היות ולנו כחברי כנסת אין את הכלים לבדוק אותם, אני חושב שמן הראוי שהממונה, עד כמה שידו משגת, יביא לנו תמצית של הדברים.

מל פולישוק-בלוך: יכול להיות שנזמין את דוד בועז כדי לשמוע את חוות הדעת שלו.

רינה פאר: הבמה שניתנה לחברת סקאל בעיתוי הנוכחי איננה נכונה ואיננה במקומה.

רינה פאר: חברת סקאל התחרתה במכרז הLTP.

רינה פאר: היא הגישה עתירה מינהלית לבית המשפט המחוזי בתל-אביב כנגד מכרז הLTP.

רינה פאר: התביעה עדיין נמצאת בבית המשפט.

רינה פאר: יש תביעה נוספת בעניינים שמר סקאל נגע בהם, שזה הסיפור של ריצ'רדסון.

רינה פאר: חברת סקאל הגישה את הצעתה בשבוע שעבר למכרז האלקטרוניקה.

רינה פאר: גם זה נושא שהוא בהליך על פי דיני המכרזים.

רינה פאר: אני חושבת שבעניין הזה צריך לנהוג כפי שידידי, דרור שטרום, נהג על ידי כך שהוא אמר שהצד המשפטי הוא לא לבמה הזאת.

דוד טל: הבמה הזאת עמדה גם לרשות אחרים.

דוד טל: יש מי שרצה והגיע, ויש מי שלא רצה ולא הגיע.

אתי בנדלר: הוועדה לא תכנס לדברים שתלויים ועומדים בבית משפט.

מל פולישוק-בלוך: אם היינו סוגרים את הדלת בפני כל האחרים היית צודקת, אבל מכיוון שהדלת היתה פתוחה לכולם.

מל פולישוק-בלוך: .

שלום שמחון: אתם מעמידים אותנו במצב לא נוח כאילו אנחנו נציגים של סקאל.

גבי אופיר: לא.

מל פולישוק-בלוך: איזה מכרזים עומדים בפני פרסום?

גבי אופיר: בראש מעיינינו הוא נושא הצרכנים.

דוד טל: זה לא הוצג.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו ניתן לך, גבי, את ההזדמנות להכין מצגת שתראה לנו את טובת הצרכנים.

גבי אופיר: העבודה שנעשתה היא עבודה מאוד יסודית.

גבי אופיר: אנחנו הצגנו את מה שנראה לנו שמתאים לכם.

גבי אופיר: הפרמטר לגבי עד כמה השיטה שלנו עובדת זה עניין של צעקת הצרכנים.

גבי אופיר: אני נמצא ברשות שנתיים וחצי.

גבי אופיר: התלונות של הציבור – יש לנו תלונות, בעיקר בנושא הביטחון – בכל מה שקשור לדיוטי-פרי כמעט ולא קיימות.

גבי אופיר: יש דברים שאנחנו מפצלים.

מל פולישוק-בלוך: בנושא המרכזי היה לכם 2.

מל פולישוק-בלוך: זה דבר שאומר דרשני.

גבי אופיר: זה שני המכרזים הגדולים.

גבי אופיר: כל השאר לא קיים.

מל פולישוק-בלוך: יש לך שני מכרזים: האחד כבר בוצע, והשני שעכשיו יצא.

מל פולישוק-בלוך: אלקטרוניקה עוד לא יצא?

יורם שפירא: הוגשו הצעות.

מל פולישוק-בלוך: כמה הצעות הוגשו?

רינה פאר: 3.

גבי אופיר: כל מעיינינו זה לתת שירות לנוסע כדי לסיים את טרמינל 3 בהקדם האפשרי.

גבי אופיר: כל ההחלטות בנושא של התחרות המסחרית הן החלטות שמלוות את טרמינל 3 לכל אורך הדרך.

גבי אופיר: לא מדובר בשינויים שאני עושה בזמן האחרון כדי.

גבי אופיר: .

דרור שטרום: אף אחד לא אמר.

דרור שטרום: צריך לתת לזה את אותו תשומת לב כמו לנושא של לגמור את זה.

גבי אופיר: אני שמח לבוא הנה.

גבי אופיר: אני מבקש שהישיבות האלו יהיו בעלות מאפיינים של נושאים עקרוניים ולא ספציפיים.

גבי אופיר: אני חשבתי שאיגוד לשכות המסחר מגיע לכאן היום לדבר בשם המסחר וכן הלאה, אבל מה שאני רואה הוא שהם מייצגים יותר נושאים ספציפיים שיש בהם טעם לפגם.

גבי אופיר: סקאל הוא זכיין יקר ברשות כמו ריצ'רדסון ועוד הרבה מאוד אנשים.

גבי אופיר: יש לי ישיבות מאוד ארוכות איתו.

סולי סקאל: אני התבקשתי לייצג את איגוד לשכות המסחר.

מל פולישוק-בלוך: תאמר לאלה ששלחו אותך שישלחו לפעם הבאה נציג נוסף חוץ ממך.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נפגשים בפעם הבאה ב-13 בינואר בשעה 13:30.

מל פולישוק-בלוך: דרור, אני מקווה שעד אז יהיה לך איזה שהוא נייר.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה לכולם.