ועדת המשנה להצעת חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד-2004, כנסת 16, פרוטוקול מספר 2, 2004-06-30 15:25

אברהם הירשזון: אחר הצהרים טובים.

אברהם הירשזון: אני מתנצל שנית בפני כל המכובדים שהגיעו בפנינו על העיכוב בישיבה בגלל עניינים במליאה.

אברהם הירשזון: אנחנו נמשיך מהיכן שהפסקנו אתמול.

אברהם הירשזון: אם תתקנו אותי, זה היה פרק ב', הרשות ותפקידיה.

אברהם הירשזון: אנחנו עברנו את סעיף מס' 2 ואנחנו לקראת סעיף 3.

אברהם הירשזון: שאלה אחת לי בנושא.

אברהם הירשזון: אתמול רשמתם מספר דברים על הסעיפים הראשונים.

אברהם הירשזון: אם אתם רוצים היום לענות לפני כן או פעם אחרת – אין בעיה.

אברהם הירשזון: בפעם הבאה?

אברהם הירשזון: אין בעיה.

אורי יוגב: אני אגיד איזו מילה ואז נכנס לדברים.

אורי יוגב: קיבלנו באמת אתמול כמה הערות.

אורי יוגב: היו כמה שהיינו צריכים להעיר, אבל בין כה וכה מגיעים לסעיפים האלה בהמשך.

אורי יוגב: היתה הערה שקשורה למנהל נמל, שלא מיצינו אותה.

אורי יוגב: אנחנו בכל מקרה נציע איזה שהוא שינוי לכיוון שנחום רמז עליו.

אורי יוגב: בטח להבהרת הכוונה שפקיד מטעם הממשלה הוא לא מנהל נמל אלא אחראי על תחומים מסוימים שאמור באמת להיות אחראי.

אורי יוגב: אנחנו נציע את הפתרון הזה בישיבה הבאה –

אברהם הירשזון: מאחר והנושאים עדיין לא מסוכמים אצלכם ואתם בתהליך חשיבה אז ברור שהשאלות נרשמו והתשובות חייבות להינתן וזה בסדר גמור.

אברהם הירשזון: ולכן אנחנו נמשיך הלאה.

אברהם הירשזון: אני מציע שנקרא עד סוף הפרק כי ראינו אתמול זה קצת הפריע לנו שלא קראנו עד סוף הפרק, ואחר כך נתייחס סעיפים סעיפים.

אברהם הירשזון: בסדר?

אברהם הירשזון: דודו.

קרן רופלנסקי: רק בהתאם להערה שנשמעה אתמול לגבי הלינקייג' שצריך לעשות בין סעיף 2 וסעיף 3, אז מצאנו איזה שהוא נוסח שאני חושב שנותן מענה לזה.

קרן רופלנסקי: לנהל את המרשם הישראלי לכלי שיט, לתת רישיונות והיתרים לכלי שיט וכן לתת תעודות והיתרים לאנשי צוות כלי שיט, הכל לפי דיני הספנות והנמלים;

קרן רופלנסקי: מחקנו את המילה "להכשרה" לפעול להסמכה במקום לפעול להכשרה ולהסמכה הסמכה היה שם.

קרן רופלנסקי: את סעיף (3) מחקנו לחלוטין.

קרן רופלנסקי: את סעיף (5) מחקנו.

קרן רופלנסקי: לרכז נתונים ומידע וליזום מחקרים בתחומי הספנות והנמלים;

קרן רופלנסקי: לייעץ לשר בקביעת שירותי נמל שעל חברת נמל ותאגיד מורשה לתת ובקביעת התשתיות המערכות והמיתקנים שעל חברת נמל או תאגיד מורשה לקיים בהתאם להוראות סעיף 12.

קרן רופלנסקי: לייעץ לשר בכל הנוקע להתקנת תקנות לפי דיני הספנות והנמלים;

קרן רופלנסקי: כל תפקיד נוסף שיטיל עליה השר.

קרן רופלנסקי: שמירה על רמה נאותה של בטיחות השיט ומניעת תאונות ימיות;

קרן רופלנסקי: הבטחת שירות יעיל, מקצועי ואמין לציבור בתחום הספנות והנמלים וקידום התחרות בנמלים;

קרן רופלנסקי: פיתוח הספנות הבין לאומית ופיתוח ענף השיט;

קרן רופלנסקי: סמכות לדרוש מידע 4

קרן רופלנסקי: מנהל הרשות 5

קרן רופלנסקי: ביצוע תפקידיה לפי דיני הספנות והנמלים, וימלא את

קרן רופלנסקי: הספנות והנמלים ורשאי השר למנותו כממונה על

קרן רופלנסקי: תקציב הרשות 6

קרן רופלנסקי: נפרד במסגרת תקציב משרד התחבורה

קרן רופלנסקי: לצורך ביצוע תפקידי הרשות מורשה מנהל הרשות, יחד עם חשב משרד התחבורה, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור בסעיפים 4 ו- 5 לחוק נכסי המדינה, התשי"א – 1951, למעט עסקאות במקרקעין, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.

קרן רופלנסקי: (א) עובדי הרשות יהיו עובדי מדינה ויחולו עליהם הוראות חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט – 1959 (להלן – חוק שירות המדינה (מינויים) ) ואולם מנהל הרשות מורשה יחד עם חשב משרד התחבורה, באישור השר ובהסכמת ועדת שירות המדינה שמונתה לפי הוראות סעיף 7 לחוק האמור, לייצג את המדינה בעשיית חוזים מיוחדים עם עובדים, בהתאם להוראות שיקבע השר.

אורי יוגב: רק מילה לפני שאנשים מעירים.

גלי גרוס: הערה ראשונה בסעיף 4, ברישא, "מבלי לגרוע מכל סמכות הנתונה לרשות או לבעל הסמכות לפי דיני הספנות והנמלים" ובסעיף 5(ב) אחרי המילים "לפי חוק זה ולפי דיני הספנות והנמלים"

קרן רפלנסקי: בסעיף 4 לא כתוב כי אני מחקתי.

גלי גרוס: כן.

גלי גרוס: בסדר.

גלי גרוס: נכון.

גלי גרוס: "ורשאי הוא להנחות את בעלי הסמכות במילוי תפקידיהם על פי דיני הספנות והנמלים בהתאם למדיניות הרשות; השר רשאי למנות.

גלי גרוס: ... את מנהל הרשות כממונה על הנמלים לפי פקודת הנמלים".

גלי גרוס: זה גם משהו שקיים.

אורי יוגב: אני רציתי להגיד מילה כללית לפני ההערות.

אורי יוגב: מול הנוסח שראיתם אתמול הקריאו פה מספר תיקונים שמצמצמים במשהו את התחומים שהרשות אמורה להתעסק בהם.

אורי יוגב: התפיסה שלנו היתה לשמר את כל הדברים שבהם משרד התחבורה מטפל היום ודברים שבהם המדינה חייבת להמשיך לטפל, באותם מקומות שניתן לצמצם את הרגולציה ולא לדרוש טיפול אלא אם יש בעיה הורדנו, ולכן הורדנו פה שניים או שלושה סעיפים.

נחום גנצרסקי: לשכת הספנות.

נחום גנצרסקי: קודם כל, אני שמח על התיקונים.

נחום גנצרסקי: היה לי הרבה מה להגיד .

נחום גנצרסקי: אבל - -

אברהם הירשזון: תודה רבה אדוני.

נחום גנצרסקי: רגע, רגע, זה על שני הסעיפים שביטלו.

נחום גנצרסקי: לגבי סעיף קטן (6) בחלק א', ליזום ולקיים קשרים עם מדינות וגורמים בינלאומיים הפועלים בתחומי הספנות והנמלים – אני מבקש גם להחיל את זה על גורמים בארץ.

נחום גנצרסקי: לא רק על חוץ לארץ, אלא גם על גורמים בארץ הקשורים בנושא הזה.

נחום גנצרסקי: זה ברור?

קריאה: בסדר.

קריאה: מקובל.

נחום גנצרסקי: בסעיף 8 ו-9 כל מה שזה ייעוץ זה בסדר, אבל אני רוצה פה להבהיר, ואני אגיע לזה גם בסעיפים אחרים, אבל אני רוצה שכבר פה זה יהיה.

נחום גנצרסקי: הוא לא יכול לקבוע רמת שירות וזהו זה.

נחום גנצרסקי: רמת השירות זה נושא של משא ומתן בין מקבל השירות לנותן השירות.

נחום גנצרסקי: הוא יכול לקבוע מינימום של רמת שירות, אבל לא את רמת השירות כרמה טוטלית.

נחום גנצרסקי: אני מבקש גם את זה איפה שהוא לתקן.

אורי יוגב: אנחנו ניתן לזה התייחסות בסעיף 12(ב)

נחום גנצרסקי: או.

נחום גנצרסקי: קיי.

גלי גרוס: מה השר קובע נמצא ספציפית בסעיף 12.

נחום גנצרסקי: אז אני פשוט מבקש שזה המינימום .

נחום גנצרסקי: יש עוד שתי נקודות קטנות שזה לא מוצא חן בעיני.

נחום גנצרסקי: אפשר לחיות עם זה אבל זה לא מוצא חן בעיני.

נחום גנצרסקי: בסעיף 10 לפקח על תכנון ופיקוח, המילה "לפקח" זה מילה יותר מדי חזקה ואני הייתי מעדיף לוותר על זה.

נחום גנצרסקי: ואותו דבר גם בסעיף קטן (ב), סעיף 3 – הבטחת שירות יעיל – אין לזה שום משמעות ואני מבקש למחוק את זה.

נחום גנצרסקי: אפשר לעשות בתחום הספנות וקידום התחרות בנמלים מאה אחוז.

נחום גנצרסקי: הבטחת שירות יעיל – אני לא יודע מה זה זה עניין מאוד מאוד סובייקטיבי ואין לזה שום משמעות פה.

נחום גנצרסקי: זה רק יכול לגרום לחיכוכים.

נחום גנצרסקי: סעיף 4 – לא מוזכרים התפקידים מה שאני הבנתי, אולי אני טועה, שקשורים בביטחון.

נחום גנצרסקי: לרשות, לפחות היום, למינהל הספנות והנמלים יש איזה שהם תפקידים גם באמנות שקשורות בביטחון.

נחום גנצרסקי: אני חושב זזה נושא חשוב וצריך לקבל התייחסות פה.

נחום גנצרסקי: כל סעיף 4 לדעתי מיותר.

נחום גנצרסקי: נותנים פה זכויות לפיקוח שנדמה לי שגם לדירקטוריונים של חברות אין.

נחום גנצרסקי: לקחת כל נייר, כל דבר כזה – אי אפשר ככה לעבוד עם הדבר הזה.

נחום גנצרסקי: אז אני מבקש לפחות להקטין את זה או להגביל את זה למכסימום מה שיש לדירקטוריון.

נחום גנצרסקי: לא יכול להיות שהמפקח מצד משרדי הממשלה יוכל לקבל ולעסוק בתוך החברות נמל יותר מאשר הדירקטוריונים שלהם.

נחום גנצרסקי: בודאי שזה מדובר בסודות מסחריים או בהסכמים מסחריים שהרשות פה יכולה להיכנס לכל דבר, וזה לא מקובל עלינו.

נחום גנצרסקי: אני לא כל כך שמעתי בדיוק את מה שהגברת אמרה פה לגבי האיחוד של סעיף (א) ו-(ב) רק אני רוצה לומר שסעיף (ב) כמו שמופיע פה הוא מבלבל, לא ברור מה זה לפי דיני ספנות ונמלים, תפקידים מוטלים לפי - - - תיקון 5(ב).

נחום גנצרסקי: מנהל הרשות יהיה אחראי על ניהול הרשות ועל ביצוע תפקידיה לפי דיני הספנות והנמלים, וימלא את התפקידים המוטלים עליו לפי חוק זה – כלומר, מפה אני מבין שיש בנוסף לתפקידים לפי חוק זה, יש לו תפקידים לפי דיני ספנות ונמלים.

נחום גנצרסקי: סעיף 7 – אני חושש מאוד, לא ברור לי בדיוק, אם אפשר היה לתת לי דוגמה בתפקידי הרשות, על איזה דברים הם הולכים לחתום שלא קשורים במקרקעין, אני הייתי מבקש מאוד לדעת מה זה כי זה יכול להיות התערבות בכל מה שהולכת לעשות חברת הנמל, וזה לא מקובל עלי.

אורי יוגב: אני לא יודע אם אני זוכר את כל מה שאמרת, אבל שוב, לגבי סעיף 9 ו-10 שאיחדנו וריככנו, נגיע לסעיף 12 ובאמת זה מקובל עלי ההערה על המינימום, ונשתדל שהפיקוח על השירות יהיה או בהסמכה של הנמל, או בהתערבות במצבים של ליקוי בשירות.

אורי יוגב: נגיע ל-12, זה יהיה המקום להתייחס לזה שם.

אברהם הירשזון: אבל אתה אומר שאתם תבואו עם התייחסות חדשה אז אני מציע שנתייחס להתייחסות החדשה.

אורי יוגב: המהות לא בטוח שנשנה אבל הכוונה צריכה להיות- - -

גלי גרוס: לא מעתיקים את כל החוקים האלה לתוך החוק הזה.

אורי יוגב: החשיבה עלתה בניסוח.

נחום גנצרסקי: אבל כשעושים רפורמה בנמלים אז צריך לעשות רפורמה.

נחום גנצרסקי: אי אפשר לקחת דבר אחד ולעשות שינוי מבנה ולהגיד זה רפורמה.

אורי יוגב: בנושאים שבהם הרגולטור מתעכב גם היום, עדיין כשאתה עושה רפורמה בנמלים עצמם על הפעילות בנמלים אתה עושה את הדברים העיקריים הקשורים לכך ולא דן בכל דיני הספנות והנמלים ששמונים אחוז מהם אין בינם לבין הדברים שעשית עכשיו דבר, ואולי גם יהיה נכון לשנות אותם.

אורי יוגב: אבל נעשה את זה בהמשך.

נחום גנצרסקי: לגבי סעיף 4, יהיה קשה מאוד לחיות עם זה בפועל.

נחום גנצרסקי: אבל משנים את הדברים, ריבונו של עולם, אתם אומרים סעיף קיים.

נחום גנצרסקי: בטח קיים.

נחום גנצרסקי: יש עוד חברות ממשלתיות שיש להן פיקוח מהסוג הזה?

גלי גרוס: משק הגז הטבעי, לדוגמה.

גלי גרוס: יש להם בדיוק את אותה סמכות, וזה לגבי בעלי הרשיונות שפועלים בתחום משק הגז הטבעי שגם הוא תחום מסחרי מצד אחד ו....

גלי גרוס: חברה ממשלתית.

גלי גרוס: אז הסעיף קיים בדינים אחרים, בתחומים אחרים.

ז'וזיאן רוזנבאום: קודם כל, לגבי מה שאת אמרת כרגע בהשוואה לגז הטבעי, היא דוגמה לא במקום.

ז'וזיאן רוזנבאום: להשוות בין הלקוחות או מקבלי הרשיונות של הגז הטבעי שיש כאלה כמה, שלושה?

ז'וזיאן רוזנבאום: ארבעה, חמישה, מאה במדינת ישראל?

ז'וזיאן רוזנבאום: את מדברת פה על שוק שלם שמייצג אלפים ומשתמשים של מאות אלפים.

ז'וזיאן רוזנבאום: זה שני דברים שונים לחלוטין.

ז'וזיאן רוזנבאום: יש סעיף פה מאוד מעניין, סעיף (ב)(3) – אני תוהה מה זה הבטחת שירות יעיל – עם כל הכבוד, הסטנדרטים שלי ושל חברה אחרת כזו או אחרת, לא זהים בכלל.

ז'וזיאן רוזנבאום: זה דבר ראשון.

ז'וזיאן רוזנבאום: הסיפא של הסעיף הזה מאוד חשוב לי.

ז'וזיאן רוזנבאום: זה קידום התחרות בנמלים.

ז'וזיאן רוזנבאום: מישהו יכול להסביר לי את זה, כאילו?

ז'וזיאן רוזנבאום: התחרות.

ז'וזיאן רוזנבאום: על איזה תחרות?

ז'וזיאן רוזנבאום: נמל חיפה מתחרה עם מי?

ז'וזיאן רוזנבאום: נמל אשדוד מתחרה עם מי?

ז'וזיאן רוזנבאום: אני מזמינה אם יש בחיפה, יש שני נמלים.

ז'וזיאן רוזנבאום: רוטרדם ואנטוורפן מתחרים אחד בשני.

ז'וזיאן רוזנבאום: כי כל מי שנמצא בסביבה נמצא במרחק שווה בין שני הנמלים.

ז'וזיאן רוזנבאום: כל מי שמתרחק טיפה הולך ללה האברה, הולך להמבורג.

ז'וזיאן רוזנבאום: מה לעשות?

ז'וזיאן רוזנבאום: חיפה ואשדוד הם לא פרמטר .

ז'וזיאן רוזנבאום: באופן טבעי זה הופך את הלקוחות לכך שאין לך ברירה.

ז'וזיאן רוזנבאום: אני לכאורה בוחרת בנמל.

ז'וזיאן רוזנבאום: בפועל, אם חמישה עשר מטענים של כתר פלסטיק נמצאים בכרמיאל ושניים באשדוד, מטבע הדברים אני לקוחה של נמל חיפה.

ז'וזיאן רוזנבאום: אז אני לא הבנתי את איפה התחרות.

ז'וזיאן רוזנבאום: אבל אני לא אלך לאשדוד בעלות כפולה ומשולשת של עלות ההובלה.

ז'וזיאן רוזנבאום: אז מישהו יצטרך לתת את הדעת, כשכותבים תחרות זה יפה, אבל צריך להתייחס לזה.

אברהם הירשזון: גבירתי, אני לא מפסיק אותך ואני מבקש שתאמרי כל מה שיש לך לומר.

אברהם הירשזון: שלא יאמרו פעם אחת שסתמו לך את הפה בוועדה.

ג'וזיאן רוזנבאום: תודה.

ג'וזיאן רוזנבאום: לפחות בזה לא יהיו לי טענות.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני רוצה להגיד את הכל.

ג'וזיאן רוזנבאום: חלק מההערות לחוק, כי מדינת ישראל עושה המון דברים בשם ביטחון מדינת ישראל.

ג'וזיאן רוזנבאום: ויש מלווה כזה ומלווה אחר, ושמים שיפוט אז יהיה דמי שיפוט, ישימו שלושה שומרים במקום ארבעה, אז זה תוספת שמירה.

ג'וזיאן רוזנבאום: שמים שומר ליד האונייה – גם על זה אני משלמת.

ג'וזיאן רוזנבאום: מישהו צריך להבין שהוצאות ביטחון במדינת ישראל על פי חוק הן על המדינה.

ג'וזיאן רוזנבאום: ושלא יהיה מצב שפתאום הם מגולגלים על החברות.

ג'וזיאן רוזנבאום: למרות שבמסעדות זה בניגוד לחוק.

ג'וזיאן רוזנבאום: זה בשלב זה.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לך גבירתי.

אברהם הירשזון: אתם רוצים לענות?

אופיר קרני: קודם כל, לגבי המהות של סעיף 4.

אופיר קרני: הוא חל רק על תאגידים מוסמכים, כמו שכתוב פה.

אופיר קרני: כתר פלסטיק, לפי הגדרת החוק לא צריך להיות תאגיד, לא תאגיד מוסמך, לא תאגיד מורשה.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני מדברת על הנמל.

אופיר קרני: את חוששת עכשיו שהמידע העסקי של הנמל יהיה מפוקח על ידי המדינה?

דוד פרץ: את צריכה להבין, גבירתי, הם לא מבינים מה זה נמל.

אברהם הירשזון: לא, הם מבינים.

אברהם הירשזון: הסברת להם אתמול.

דוד פרץ: אתה לא רואה שזה ממשיך וממשיך?

אברהם הירשזון: זה לא ממשיך.

אברהם הירשזון: תעיר את ההערות שלך.

אופיר קרני: חברת הנמל היא חברת ממשלתית וכו, שהיא חייבת בדין וחשבון לבעלי המניות שלה על פי מה שקבוע בחוק החברות הממשלתיות.

ג'וזיאן רוזנבאום: דין וחשבון בכל חברה מתוקנת זה PNL ודירקטוריון.

אברהם הירשזון: ג'וזי, בואי ננהל את זה שהוא עונה.

אברהם הירשזון: יהיו לך עוד הערות – את תשיבי.

אופיר קרני: אנחנו לא רוצים לתקן עכשיו את חוק החברות הממשלתיות.

אופיר קרני: נכון?

אופיר קרני: חברה ממשלתית חייבת במתן דיווח, ואנחנו לא נשנה פה סדרי עולם.

אופיר קרני: גם חברת נמל חיפה ונמל אשדוד יהיו חברות ממשלתיות ויתנו דיווחים כפי שנדרש בחוק.

אופיר קרני: בדיוק כפי שכל גוף עסקי אחר מנהל משא ומתן עם חברה ממשלתית, הוא מוגן בחוק.

אופיר קרני: זה הכל.

אופיר קרני: בדיוק אותו דבר.

אופיר קרני: אתם לא שונים בעניין הזה.

אופיר קרני: זה לגבי סעיף (4).

אברהם הירשזון: את רצית להוסיף, גבירתי?

קרן רופלנסקי: רק כדי להבהיר לגבי כל הסעיפים הקטנים של סעיף 3, זה סעיף שמדבר על התפקידים של הרשות.

קרן רופלנסקי: אחרי זה החוק הזה וחוקים אחרים, זה בעצם המסגרת של איך היא מפעילה את הסמכויות שלה במסגרת הכללית שנקבעה כאן.

קרן רופלנסקי: ולכן המשמעות האופרטיבית באה לידי ביטוי בסעיפים האחרים, אם בסעיף 12, ואם בסעיף 14 לעניין תוכניות הפיתוח.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני למדתי שיש בעיה שאתה בא עם בעיה, אז מתחילים להתייחס לכל מה שכתוב, מהתחלה עד הסוף.

ג'וזיאן רוזנבאום: לא מתייחסים רק לאמצע.

ג'וזיאן רוזנבאום: וזו בדיוק הבעיה.

ג'וזיאן רוזנבאום: אם אני הייתי יודעת שבזמן בעיה אמיתית יפנו אותי גם למה שכתוב אחר כך – לא מדויק.

ג'וזיאן רוזנבאום: אחר כך מתחיל הויכוח מה לתקן, מה קובע קודם, הרישא או הסיפא.

ג'וזיאן רוזנבאום: זה בדיוק אותו דבר.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני לקוח נפגע.

גלי גרוס: אם רק להשלים – בעצם אספנו כאן את כל הסמכויות לתוך איזה שהוא סעיף כללי, וזה לא מוסיף עליהן.

גלי גרוס: לגבי סעיף 4 – אם להשלים את מה שאופיר אמר כאן, סעיף זה מצומצם אך ורק לצורך התפקידים שלה.

גלי גרוס: כלומר, היא לא יכולה לדרוש כל מידע.

גלי גרוס: זה גם מה שבא לידי ביטוי בחוקים האחרים.

גלי גרוס: סעיף 3(ב) כולו הוא סעיף שהוא בכלל לא מפרט מה התפקידים של הרשות אלא מה המטרות שהרשות צריכה לראות לנגד עיניה.

גלי גרוס: ההערה היתה לגבי 3(ב).

גלי גרוס: סעיף 3(ב) אומר מה המטרות שהרשות צריכה לראות לנגד עיניה כשהיא באה לבצע את התפקידים שלה.

גלי גרוס: זה סעיף שאומר ששיקול הדעת של הרשות מוגבל לצורך הבטחת המטרות האלה.

גלי גרוס: זה לא סעיף אופרטיבי שאומר שזה התפקיד הרשות, ולכן החשש מ-3(ב) לדעתי הוא לא מוצדק מכיוון שהוא בסך הכל אומר אלה המטרות שהרשות צריכה להבטיח.

גלי גרוס: לעניין סעיף 4 – לחזק את מה שקרן אמרה קודם – כתוב במפורש:

גלי גרוס: לדרוש מתאגיד מוסמך למסור כל ידיעה או מסמך הנוגעים לענין שהוא בגדר אחריותה או סמכויותיה לפי חוק זה – ההסכמים המסחריים אני לא מאמינה שהם חלק מאחריותה וסמכויותיה של הרשות לפי חוק זה, ולכן

נחום גנצרסקי: אז תכתבו את זה במפורש

גלי גרוס: זה כתוב במפורש.

נחום גנצרסקי: לא.

נחום גנצרסקי: זה לא כתוב במפורש.

גלי גרוס: הקראתי את הסעיף.

נחום גנצרסקי: כתוב, לא –

ג'וזיאן רוזנבאום: סליחה, אם כך צריכה להיות תוספת פה שכל נושא, כל מסמך, כל הסכם, כל הבנה עם לקוח סופי טעון אישור של הלקוח הסופי.

אברהם הירשזון: סליחה, מאחר ואני חושב שגם את וגם נחום שניכם לא מרוצים מהסעיף הזה, הייתי מציע שתגישו לנו את התיקון כפי שהייתם רוצים - - -

נחום גנצרסקי: לבטל אותו.

נחום גנצרסקי: הפתח פה שלרשות יש למשל סעיף - - -

אברהם הירשזון: אני רק רוצה לומר, אנחנו נקבל בברכה את עורכת הדין של ההסתדרות, אבל היא גם אחרה וגם מדברת בטלפון, וגם לא אמרה שלום – לא יפה.

נחום גנצרסקי: אני רוצה להתייחס לגבי סעיף 3 – סליחה, תפקידי הרשות סעיף 3, סעיף קטן (א) סעיף קטן (7) – על סמך הבסיס הזה לרכז נתונים ומידע וליזום מחקרים בתחומי הספנות והנמלים, זה אומר שהרשות יכולה לבקש הסכמים סודיים שיש בינה לבין הלקוחות.

נחום גנצרסקי: ככה אני הייתי עושה אם אני הייתי מנהל הרשות בתחום הזה.

נחום גנצרסקי: זה מאפשר לי כניסה לזה.

נחום גנצרסקי: את זה צריך למנוע.

נחום גנצרסקי: כל מה שיש הסכם, ואני לא עורך דין, אני לא יודע לנסח.

נחום גנצרסקי: הסכם שיש בין הנמל לבין גוף שלישי, לפני שהנמל מוסר מידע גם לרשות הזו, הוא צריך לקבל אישור של הגוף השלישי.

אורי יוגב: בניגוד למה שהערתי לך בהתחלה, אנחנו נחשוב אם אנחנו יודעים להציע משהו קצת יותר, אם אתם יודעים בכל זאת להציע ניסוח שמצד אחד מאפשר לרשות למלא את תפקידה ומצד שני מגן עליכם במקומות שאתם חושבים שזה לא רלבנטי, אז תציעו.

אורי יוגב: באמת לא היתה הכוונה שבשביל להכין סקרים ייקחו את הדו"חות הכספיים עם הסכם בין כתר פלסטיק לנמל חיפה.

אורי יוגב: אבל שתבינו גם את הכיוון השני.

נחום גנצרסקי: אני כבר יותר מדי שנים בביזנס הזה, שאחרי חמש שנים לא אתה בתפקיד שלך, לא אני, ואנשים אחרים קוראים ועובדים לפי זה.

אורי יוגב: אתה צודק.

אורי יוגב: תציע ניסוח.

אברהם הירשזון: מתי אתה פורש?

אברהם הירשזון: אז אני באמת מציע, נחום.

אברהם הירשזון: העניין של מחיקת הסעיף לא התקבל.

אברהם הירשזון: אבל התקבל הנושא שתעירו או אתם הערות לנוסח אחר מתוקן, או שאתם תבואו ותציעו.

אברהם הירשזון: אגב, אני הייתי מציע בנושא כזה באמת, לפני הוועדה, לא צריך להביא את זה לוועדה.

אברהם הירשזון: אפשר גם לדבר על דברים ולהגיע להסכמים לפני הישיבות, ואז אתם כבר באים עם נוסח מקובל.

חיים שייב: אני אתחיל עם סעיף 3 (א) סעיף קטן (8).

חיים שייב: : לייעץ לשר בקביעת שירותי נמל וכו.

חיים שייב: ראשית, לפי הוראות סעיף 12 לפרק ד', המשמעות של מה שכתוב כאן - - -

אברהם הירשזון: את יכולה לקרוא בשביל חיים את סעיף 8?

קרן רופלנסקי: "לייעץ לשר בקביעת שירותי נמל שעל חברת נמל ותאגיד מורשה לתת ובקביעת התשתיות, המערכות והמתקנים שעל חברת נמל ותאגיד מורשה לקיים בהתאם להוראות סעיף 12".

אורי יוגב: אני אסביר מה הרעיון פה.

אורי יוגב: לחסוך לך את ההערה.

אורי יוגב: צמצמנו את שניהם ביחד ועשינו את זה טיפה יותר כללי על מנת לרכז את הדיון, והוא יגיע, בסעיף 12, עד כמה הרשות קובעת נכנסת לפרטי פרטים של מה הנמל עושה.

אורי יוגב: אתה יכול את ההערה גם עכשיו, אבל - - -

חיים שייב: גם סעיף 10 של אותו סעיף – 10 קטן – 3 (א)(10) גם ממנו נובע שלמעשה יש סמכויות רגולציה מאוד מאוד חזקות, עוד יותר מהמצב הקיים היום.

חיים שייב: אז אם היום אנחנו נמצאים בתוך רשות אחת שהנמלים הם חלק מאותה רשות, מחר יכולה במשחק מבחוץ, שהיא אפילו לא בתוך המגרש, להחליט איזה נמל מתפתח יותר, איזה נמל מקבל יותר כספים, לאיזה נמל משחררים צווארי בקבוק, איזה נמל יקבל שטחים ואיזה נמל לא.

חיים שייב: והכל בשם מה?

חיים שייב: בשם התחרות.

חיים שייב: אני חוזר לסעיף (8) ולחלק שלא תיקנתם עד כמה שאני הבנתי משמיעת הדברים.

קרן רופלנסקי: איך?

חיים שייב: הכל.

חיים שייב: גם נמל, גם שירותי נמל, גם נלווים – הכל.

חיים שייב: והכל בשם התחרות.

חיים שייב: זה התחום שהרשות מייעצת.

חיים שייב: כמובן שהשר יכול לפעול בדרך הזאת ויש לו גם את הסמכות, והכל בשם מה?

חיים שייב: בשם סעיף ב (3), בשם קידום התחרות בנמלים.

חיים שייב: זאת אומרת, יש פה משהו עם סמכויות מאוד רחבות, וגם את הכיסוי לאותן סמכויות שניתנו לרשות.

חיים שייב: זה משהו שלדעתי הוא חזק מדי.

אברהם הירשזון: ומה אתה מציע?

אורי יוגב: מה מפריע לך ב-8 (א)?

חיים שייב: אנחנו, כשנגיע לסעיף 12 נאמר את הדברים ולמי יש למסור את הסמכויות.

חיים שייב: אבל זה דבר שצריך להעיר עליו גם אם אני לא המזכ"ל של עובדי המדינה.

חיים שייב: אבל בטח יש עובדים שהם היום עובדי רשות ומחר על פי הצעת החוק יהפכו להיות עובדי אותה רשות בתוך משרה קבועה, עם נושאי החוזים

אברהם הירשזון: זהו, חיים?

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: אתם רוצים להעיר?

קרן רופלנסקי: רק לעניין ההערה, ואורי אמר את אותו הדבר גם לגבי סעיפים 8 ו-9 – שני הסעיפים האלה מוגבלים ביניהם בהתאם להוראות שאחרי זה לפי העניין: 12 ו-14.

קרן רופלנסקי: ולכן ככל שיידרש פה נטפל בזה בסעיפים עצמם.

קרן רופלנסקי: כי כל מה שכתבנו זה לפי סעיף.

קרן רופלנסקי: זאת אומרת זה לא משהו שהוא בלתי מוגדר, אלא משהו מוגדר.

חיים שייב: .....

חיים שייב: לייצג את המדינה בעשיית חוזים מיוחדים עם עובדים, בהתאם להוראות שייקבע השר.

חיים שייב: צריך לקבוע בצורה מוגדרת ומדויקת .

חיים שייב: אמרתי.

חיים שייב: אני נכנס כרגע אולי לכובע של המזכ"ל של עובדי המדינה.

חיים שייב: אבל הדברים צריכים להיות מוגדרים.

אברהם הירשזון: ואת רצית להוסיף לנושא הזה, נכון|?

דורית טנא פרצ'וק: כן.

דורית טנא פרצ'וק: אני רציתי לחזק את מה שאמר חיים.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו מתנגדים לו בתוקף.

דורית טנא פרצ'וק: המשמעות כאן שמי שיוחלט שעובר להיות עובד רשות, תהיה קבוצה מצומצמת שלמעשה בפועל תסתדר בסופו של דבר וכל שאר העובדים החדשים, כפי שכתוב פה בחוק, יהפכו להיות בחוזים אישיים ולא מאורגנים, ויישאר קומץ של עובדים שבא מהרשות, ובסעיף קטן (ב) אומרים שכל העובדים החדשים שיתקבלו ושיהיו גם בחוזים אישיים לא יהיו באותם תנאים.

דורית טנא פרצ'וק: יוצרו שם שני מעמדות, עובדים שבאו ממקודם עם תנאים טובים ועובדים חדשים שהם על חוזים אישיים ועובדי מדינה, המוטיבציה הברורה היא להיפטר כמה שיותר מהר מהעובדים היקרים ולהעסיק עוד ועוד עובדים בחוזים אישיים, עובדים שיהיו בשכר הכי מינימלי שאפשר.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו כמובן לדבר הזה מתנגדים באופן נחרץ.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו לא נהיה מוכנים שתהיה הוראה בחוק שאומרת שבסופו של דבר העבודה, כמו שבשירות המדינה אנחנו לא נסכים שיהיו עובדים על חוזים אישיים, בטח כאן לא.

דורית טנא פרצ'וק: ייפטרו מהעובדים היקרים והותיקים יותר ויעסיקו בחוזים אישיים.

דורית טנא פרצ'וק: לעניין הזה אנחנו מתנגדים באופן נחרץ לסעיף הזה.

אורי יוגב: זו לא הערה לסעיף 31?

דורית טנאי פרצ'וק: אבל זו גם הערה לכאן.

דורית טנאי פרצ'וק: כי הדגש פה לאור העובדה שאתם יכולים לעשות חוזים אישיים.

דורית טנאי פרצ'וק: וברגע שיש לך עובד – ו(א) ו- 8(ב).

אורי יוגב: 8(ב) – לא.

אורי יוגב: אני מתאר לעצמי שתהיה בעיה עם עובד רשות חדש שייקלט כעובד מדינה על פי השכר והתנאים הנוהגים בשירות המדינה.

אורי יוגב: את מתייחסת לשתי קבוצות אני מבין.

אורי יוגב: אחת בחוזים אישיים ואחת אם חלילה נעביר מישהו - - -

דורית טנאי פרצ'וק: מה שהתכוונתי זה שכאשר הולכים לפי ההוראות של תנאי העבודה של עובדי המדינה בהסכמים קיבוציים – זו נקודה מאוד חשובה.

דורית טנאי פרצ'וק: אנחנו לא ניתן יד לזה שבסופו של דבר ידללו את העובדים המאורגנים.

אברהם הירשזון: זהו?

אברהם הירשזון: גבירתי?

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: אתם רוצים לענות?

קרן רופלנסקי: אני רציתי שהממונה על השכר יבוא ויענה אבל - - - אני רק אתחיל ואגיד שהכוונה שלנו היתה כשכתבנו את סעיף 8, קודם כל, זה המשך של הטענה שלך אתמול לגבי מעבר של עובדים בתוך שירות המדינה ממקום אחד למקום אחר.

קרן רופלנסקי: שום דבר לא משתנה, ולכן אני לא מבינה מה- - -

דורית טנא פרצ'וק: זה לא עונה לי על השאלה.

קרן רופלנסקי: יש כאן עובדי רשות הספנות שקיימים היום - - -

דורית טנא פרצ'וק: לא דיברתי עליהם.

קרן רופלנסקי: לגבי הנושא השני של עובדי רשות הנמלים דווקא את הסעיף הזה כתבנו פה כדי לאפשר לתת להם תנאים מעבר לתנאים הרגילים של עובדי המדינה.

קריאה: את ההערה היא תעיר ב-31.

קרן רופלנסקי: ולכן, זה לא שזה כדי להיפטר .

קרן רופלנסקי: זו טענה שהיא לא במקומה.

קרן רופלנסקי: בכל אופן.

דורית טנא פרצ'וק: התשובה לא מתקבלת.

אהרון עיל אלי: קודם כל, אין פה משהו חדש במובן הזה שקיימת תשתית מסוימת במשרד התחבורה היום, והוא מנהל הספנות.

אהרון עיל אלי: מינהל הספנות זה לא סגירה ופתיחת יחידה שלישית.

אהרון עיל אלי: בעצם יש לנו מינהל שאכן תחת החוק עובר שינוי שם ואוסף לתוכו עוד סמכויות נוספות שנובעות בעצם מהחוק החדש ומהדברים החדשים ומהמטלות החדשות שהוטלו עליו.

אהרון עיל אלי: לכן לא קרה כאן שום דבר מהותי מבחינת העובדים הקיימים.

אהרון עיל אלי: לגבי הדברים האחרים, זה סמכויות שממילא קיימות במדינה.

אהרון עיל אלי: התקשרות בחוזים אישיים לא השתנה שום דבר בקטע של האופציה להתקשרות בחוזים אישיים.

אהרון עיל אלי: יש פה תיאום מלא, ואגב זה כפוף לוועדת השירות בנציבות שירות המדינה.

אהרון עיל אלי: זאת אומרת, אי אפשר פה לייצר משהו חדש או שונה מהכלים הקיימים אלא לפי תפיסת נציבות שירות המדינה או באישורה.

אהרון עיל אלי: ולכן, בעצם בסך הכל התוצאה הסופית הגענו בדיוק לאותו מקום שבו אנחנו מנהלים היום את יחידות המדינה, בדיוק באותה מתכונת.

אורי יוגב: אני חשבתי שצריך להוריד את ועדת השירות אבל לא הסכימו.

דורית טנא פרצ'וק: ארה'לה, אני לא התכוונתי לעובדי מינהל הספנות.

דורית טנא פרצ'וק: הסעיף מדבר על רשות הנמלים - - -

קרן רופלנסקי: ככה מוגדרת הרשות בחוק.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו כולנו אומרים דברים שונים ולכן - - - כתוב "עובדי הרשות".

דורית טנא פרצ'וק: עובדי הרשות מיהם?

דורית טנא פרצ'וק: עובדי המשרד הראשי למשל שיקום, נכון?

דורית טנא פרצ'וק: זה לא קשור למינהל הספנות כרגע.

קרן רופלנסקי: זה קשור.

דורית טנא פרצ'וק: גם.

דורית טנא פרצ'וק: מינהל הספנות דיברנו עליו אתמול ואמרנו את מה שיש להגיד.

דורית טנא פרצ'וק: כשאתם אומרים, בואו נהיה ברורים: כתוב ככה: עובדי הרשות יהיו עובדי מדינה.

דורית טנא פרצ'וק: מה זה עובדי הרשות?

דורית טנא פרצ'וק: עובדי הרשות הפנים ממשלתית.

דורית טנא פרצ'וק: או.

דורית טנא פרצ'וק: קיי.?

דורית טנא פרצ'וק: חלקם יהיו עובדי רשות הנמלים היום ויעברו להיות עובדי מדינה.

דורית טנא פרצ'וק: עליהם אך ורק אני מדברת.

דורית טנא פרצ'וק: יש שתי קבוצות עובדים.

דורית טנא פרצ'וק: אמרתם לגבי מי שהיה עובד מדינה במשרד התחבורה ולמה שאמרתם לא הסכמנו.

דורית טנא פרצ'וק: חסרים לי פה כמה דברים.

דורית טנא פרצ'וק: שניים מהם אמרתי, אחד הנושא של חוזים אישיים, שתיים אמרתי הנושא של סעיף 29 ודבר שלישי, שאני רוצה לציין זה לדעת, ולא אמרתי מקודם, אותם עובדי רשות, נגיד אותם עובדי משרד ראשי שתכניסו ברשות הפנימית, האם תיקחו את כולם?

דורית טנא פרצ'וק: חלקם?

דורית טנא פרצ'וק: מי יחליט מי כן עובר מי לא עובר?

דורית טנא פרצ'וק: האם השרים שוב יחליטו איזה חפץ הם מעבירים לאיפה?

דורית טנא פרצ'וק: אם אתם תחליטו שאתם לא מעבירים, מה אתם עושים עם שאר העובדים?

דורית טנא פרצ'וק: האם מפטרים אותם?

דורית טנא פרצ'וק: מניידים אותם?

דורית טנא פרצ'וק: זו הערה נוספת שלא הערתי מקודם.

אורי יוגב: אני רוצה להגיב לעניין המהותי פה.

אורי יוגב: כשכתבנו את הסעיף של החוזים האישיים הכוונה לא היתה לעובדי רשות הנמלים שיעברו לרשות הממשלתית אלא למה שמקובל גם היום בממשלה, שאחת לתקופה קולטים מישהו בחוזה אישי, זה נוהל שעובר בתהליך שאתם מכירים, ולא נשנה אותו בשום צורה שהיא.

אורי יוגב: נתת פה עוד הערה שאנחנו בעקבותיה נעשה איזו שהיא בדיקה.

אורי יוגב: כי אני לא בטוח שהקבוצה העוברת מרשות הנמלים לממשלה היא לא קבוצה ריקה או דומה לקבוצה ריקה.

אורי יוגב: ואם זה המצב, אז יכול להיות שנייתר, זאת אומרת לא נתייחס לזה בחוק, ואז אם מישהו ירצה לעבור אז ברור שהוא ידרוש לקבל את התנאים או שהוא לא יעבור, ולא נצטרך את העניין הזה בחוק.

אורי יוגב: אז אני אתן לך תשובה מחר ונחסוך לך.

דורית טנא פרצ'וק: המשמעות היא שעובדי המשרד הראשי מפוטרים.

אורי יוגב: לא, מה פתאום?

אורי יוגב: אבל הם לא הופכים להיות עובדי מדינה.

דורית טנא פרצ'וק: כלומר עובדים מהמשרד הראשי שמבטלים חלק מהתפקידים שפרטנו בסעיף 3 - - -

אורי יוגב: יהיו עובדים ברשות הנמלים שיפוטרו, או שיהיה תהליך של סיום עבודתם.

אורי יוגב: אבל על פי ההסכמים כמקובל.

אורי יוגב: זה כמו בכל שינוי אחר.

אורי יוגב: אני לא לוקח עובדים בחוק הזה מהאורגן שנקרא רשות הנמלים ושם אותם בממשלה כי ככה אמרתי.

אורי יוגב: יכול להיות שבמשא ומתן אתם אני אציע את זה.

אורי יוגב: אבל לא צריך בשביל זה את החוק.

אורי יוגב: זה מה שאמרתי כאן.

חיים שייב: על איזה הסכמים לסיים את העבודה שלהם?

אורי יוגב: יכול להיות שאני אשאיר אותם מועסקים, יקבלו שכר ויחיו.

אורי יוגב: הסעיף הזה מדבר על הרשות הממשלתית.

אורי יוגב: לא היה בכוונתנו לכפות על עובדים ברשות הנמלים למצוא את עצמם מחר עובדים בממשלה.

אורי יוגב: אני חושב שלזה התייחסת, ולזה אנחנו נצטרך לתת התייחסות מתקנת.

אורי יוגב: אם כן יש קבוצה מצומצמת אז נבוא אתכם בדברים ונראה איך מוצאים לזה פתרון.

דוד פרץ: בסוף כאילו נקבל את התשובה הזאת?

אורי יוגב: התשובה הזאת תהיה מהירה מאוד.

אורי יוגב: מחר.

אברהם הירשזון: אני רק אומר את הטכניקה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים על כל סעיף וסעיף.

אברהם הירשזון: אמרתי, אנחנו נעבור על זה גם בשיטת הריצ/ רצ'.

אברהם הירשזון: הלוך וחזור.

אברהם הירשזון: צריך לקבל תשובות.

אברהם הירשזון: אני לא בעד תשובות של שליפה מהמותן.

אברהם הירשזון: רוצים להתכונן לתשובות?

אברהם הירשזון: בבקשה.

אברהם הירשזון: העיקר שתשובות יינתנו.

דוד פרץ: אני לא מבין מה זה תפקידי הרשות.

דוד פרץ: אני לא מבין, יש לי רק 12 שנה בית ספר.

דוד פרץ: אני לא מבין.

דוד פרץ: אני רוצה לדעת למה מתכוונים?

דוד פרץ: על איזו רשות?

דוד פרץ: רשות הנמלים זה סוג של עובדים בדיוק כמונו, עובדי נמל.

דוד פרץ: עכשיו, מעבירים אותם?

דוד פרץ: לא מעבירים אותם?

דוד פרץ: איך מעבירים אותם?

דוד פרץ: למה מעבירים אותם?

דוד פרץ: אני לא מבין.

אברהם הירשזון: אתה רוצה תשובה בנושא

דוד פרץ: אני רוצה הרבה תשובות.

אברהם הירשזון: סיימת?

דוד פרץ: לא.

דוד פרץ: לא סיימתי.

דוד פרץ: יש פה את הקטע שמדברים על שמירת רמה נאותה של התייעלות – הבטחת שירות יעיל, מקצועי ואמין לציבור בתחום הספנות והנמלים וקידום התחרות בנמלים.

דוד פרץ: אני רוצה להבין: מדברים עלינו כעובדי נמלים.

דוד פרץ: או שמדובר עוד פעם על ספנות.

דוד פרץ: אני לא יודע למי מתכוונים פה .

דוד פרץ: הבטחת שירות יעיל?

דוד פרץ: מי צריך להבטיח?

דוד פרץ: מה צריך להבטיח?

דוד פרץ: מקצועי ואמין לציבור בתחום הספנות והנמלים וקידום התחרות בנמלים.

דוד פרץ: אם יכולים להסביר לי את השתי שירות האלה, אני מאוד מעוניין לדעת.

דוד פרץ: מה הם מתכוונים פה בשתי שורות האלה?

אורי יוגב: כתוב פה רשות.

אורי יוגב: מדובר ביחידה ממשלתית פנימית.

אורי יוגב: לא מדובר ברשות הנמלים של היום, מדובר במה שהיום מינהל הספנות, זה אנשים, אולי קצת מורחב אולי לא, זה הכוונה בשם, ואני באמת אמרתי לה פה בשקט שזה שם קצת אומלל ומאוד מבלבל.

אורי יוגב: זה לא קשור אליך.

אורי יוגב: כל האנשים האלה הם אנשים שעובדים היום במשרד התחבורה וחלקם באמת עושים תפקידים בתחומי הספנות ומחר יעשו תפקידים גם בתחום הנמלים.

אורי יוגב: אז שהשם לא יבלבל.

אורי יוגב: מדובר ביחידה של האדם המכובד שליד חיים

קריאה: אז רושמים שם מנהל הספנות.

קריאה: זה התשובה מאתמול שאיננה

אברהם הירשזון: סליחה, הוא אמר שהשם הוא שם אומלל.

אברהם הירשזון: לא יודע.

אברהם הירשזון: אני חושב, אדוני, בכל הכבוד, אני חושב שדודו רשאי לקבל תשובה ולשמוע עד הסוף את התשובות שלו.

אברהם הירשזון: ואני לא מציע להפריע.

אברהם הירשזון: עוד פעם, רבותיי.

אברהם הירשזון: כמו שאני נותן כבוד, אני מבקש שיתנו לי כבוד.

אורי יוגב: התשובה לגבי השאלה השניה, ואני חושב שאז היא טיפה פחות מעניינת אותך, 3(א) מדבר על מהם התפקידים של היחידה הממשלתית הזו.

אורי יוגב: העירו אחרים הערה לגבי מה שאמרת, לגבי שירות, ואנחנו באמת נשקול אם לשנות את זה או לא.

אורי יוגב: אבל לגבי התפקיד שלה, התפקיד של הרשות הממשלתית, לשאוף לעידוד התחרות בנמלים זה דבר שיישאר.

אורי יוגב: כי אני חושב שגם בעתיד - - -

דוד פרץ: איזה רשות ממשלתית, היחידה הממשלתית הוא צריך לדאוג - - -

קרן רופלנסקי: יש לו תפקידים לפי החוק הזה, ואת התפקידים האלה הוא צריך למלא בין היתר כדי להשיג את המטרות.

דוד פרץ: סליחה, עם כל הכבוד, אני את האדם הזה מכיר מוועדת הכספים.

דוד פרץ: או.

דוד פרץ: קיי?

דוד פרץ: אני אף פעם לא נתקלתי בו בנמלים.

דוד פרץ: עכשיו, אני מבין שתפקידו, רגע, חיים, אל תבלבל אותי בבקשה, תפקידו לדאוג שהנמלים יתייעלו ושניתן שירות מקצועי ואמין והוא ידאג לקידום התחרות בנמלים?

דוד פרץ: או הוא?

דוד פרץ: אני כבר לא מבין.

גלי גרוס: אז אני רוצה להבהיר שוב.

גלי גרוס: יש לרשות רשימת תפקידים המפורטים בסעיף 3(א) לחוק, זה רשימת התפקידים שעברנו עליהם קודם.

דוד פרץ: איפה, פה?

גלי גרוס: קודם קרן הקריאה את 3(א).

גלי גרוס: אלה התפקידים של הרשות, ויש לה סמכויות בפקודת הנמלים ובכל מיני דינים אחרים לביצוע התפקידים שלה, ובחוק הזה.

גלי גרוס: או.

גלי גרוס: קיי?

גלי גרוס: אז מה אומרים?

גלי גרוס: אומרים ככה ב-3(ב): כשהרשות מבצעת את התפקידים שלה היא צריכה לזכור, היא צריכה לפעול כשמנחים אותה השיקולים המפורטים בסעיף 3 (ב).

גלי גרוס: היא צריכה לפעול במסגרת מילוי התפקידים שלה ולא מעבר לזה, כשהשיקולים שמנחים אותה הם, בין היתר, קידום התחרות בנמלים, והבטחת שירות יעיל.

גלי גרוס: אבל מה שיש לה – זה התפקידים והסמכויות שיש לה.

גלי גרוס: סעיף 3 (ב) שאומר שירות יעיל ומקצועי וקידום התחרות לא נותן לה תפקיד או סמכות כשלעצמו.

דוד פרץ: לא.

דוד פרץ: 3(ב) אומר הרשות תבצע את תפקידיה במטרה להבטיח - - -

גלי גרוס: במטרה.

גלי גרוס: זאת המטרה.

דוד פרץ: אבל עם כל הכבוד, אין לו נגיעה לעבודה שלי.

גלי גרוס: נכון.

גלי גרוס: מה שאין לו אז אין לו.

דוד פרץ: איך הוא עכשיו יכול להבטיח תחרות בנמלים?

גלי גרוס: אז אני אומרת:

גלי גרוס: תפקיד שיש לו – זה בסדר גמור.

דוד פרץ: אין לי טענות לתפקיד שלו.

גלי גרוס: עכשיו, כשהוא מבצע את התפקיד שלו, הוא צריך לראות לנגד עיניו כמה דברים, והם צריכים להנחות אותו כשהוא בא לבצע את התפקידים ואת הסמכויות שיש לו.

גלי גרוס: ואחד הדברים שצריכים להנחות אותו זה לדוגמה שיהיה שירות יעיל ומקצועי.

גלי גרוס: הוא לא בא ונותן לך הוראות.

דוד פרץ: מה הגישה שלו אלי?

דוד פרץ: מה אני קשור אליו?

אברהם הירשזון: דודו, דודו,

דוד פרץ: רגע בקשה, טוב?

דוד פרץ: אם הוא לא קשור אלי, איך הוא יכול להבטיח שירות ותחרות?

אורי יוגב: הוא לא צריך להבטיח.

דוד פרץ: היא אמרה שהוא צריך להבטיח.

דוד פרץ: היא אמרה שצריך.

אברהם הירשזון: עכשיו תקשיב עד הסוף ותשמע.

אברהם הירשזון: רבותיי.

אברהם הירשזון: סליחה.

אורי יוגב: הוא צריך ליזום ולקיים קשרים עם מדינות הפועלות בתחומי הספנות והנמלים.

אורי יוגב: זה כתוב בחוק.

אורי יוגב: הוא עושה את הקשרים האלה, הוא נמצא אתם באיזה שהוא ארגון בינלאומי עם כל מיני הסכמים בינלאומיים, ואולי גם מקדם אתם כל מיני התערבויות, הוא צריך לזכור שיש מטרה של קידום התחרות בנמלים, שהוא לא יעשה עם מדינה אחרת הסכם שפוגע בתחרות הזאת.

אורי יוגב: בשביל זה הוא לא צריך להכיר את העבודה שלך, אלא הוא צריך לשבת עם המדינה האחרת ולא להגיע אתה לאיזה שהוא הסכם כזה שיפגע בתחרות בישראל.

אברהם הירשזון: זה צריך להיות לנגד עיניו שהוא יידע על זה.

אורי יוגב: לדוגמה, לרכז נתונים ומידע למחקרים.

אורי יוגב: שלא ייקח ויעשה מחקרים בתחומי הספנות והנמלים שלא רלבנטיים לכלום, אלא שרלבנטיים לסעיפים שמופיעים ב-3.

אורי יוגב: למשל, לקידום התחרות, למשל רמת השירות.

אורי יוגב: זה סוג המחקרים שהוא יעשה.

אורי יוגב: כאילו את התפקידים האלה הוא עושה כשהוא זוכר את הדברים האלה.

אורי יוגב: אבל אל תהפוך את זה.

אורי יוגב: לא התפקיד שלו הוא לעודד את התחרות.

דוד פרץ: אתה מנסה לבלבל אותי.

אברהם הירשזון: לא.

אברהם הירשזון: אני לא חושב.

דוד פרץ: שנייה.

דוד פרץ: הסכמי 2001 קראו להתייעלות בנמלים.

דוד פרץ: אתו עשית את ההסכם?

קריאה: זה לא יהיה תפקידו.

קריאה: אז מה לא יהיה תפקידו?

דוד פרץ: רגע, אלברט, לא.

דוד פרץ: רשום: להבטיח את השירות היעיל.

דוד פרץ: זה חלק מהתייעלות.

דוד פרץ: רגע, הם אמרו שזה התפקיד שלו.

דוד פרץ: והוא צריך לדאוג לתחרות.

דוד פרץ: קודם הסבירה הגברת, יש חיפה יש אשדוד.

דוד פרץ: הוא יהיה אחראי על התחרות בין נמל חיפה ואשדוד!! ככה אני מבין.

דוד פרץ: עכשיו, עם כל הכבוד, מי שיכול לדאוג לתחרות בין נמל חיפה ואשדוד , אני מדבר על המצב הקיים היום, זה או מנכ"ל רשות הנמלים או מנהל נמל חיפה או מנהל נמל אשדוד.

דוד פרץ: כרגע, אני לא מבין איך זה נוגע אליו?

אברהם הירשזון: מה זה שייך לעניין?

דוד פרץ: מה זה מה זה שייך לעניין?

אברהם הירשזון: גם מדינת ישראל גם שר מסוים שייסע לעשות הסכמים בינלאומיים צריך לדעת באחורה אצלו שהוא לא יכול לעשות שום הסכם שינגוד את הנושא הזה של תחרות בנמלים.

אברהם הירשזון: מה זה שייך?

אברהם הירשזון: כל אחד צריך לדעת שזה בבקינג שלו.

דוד פרץ: בפועל, נכון להיום, תפקידו של האדם במערכת הקיימת היום, לא מחר, מה בדיוק, אני רוצה להבין על מנת שאני אדע אם מחר אני יכול להיות כפוף אליו.

אברהם הירשזון: מה בדיוק תפקידו?

דוד פרץ: כן.

דוד פרץ: אולי אני אהיה כפוף אליו.

אברהם הירשזון: אתה לא כפוף אליו.

אורי יוגב: גם מחר הוא לא יעסוק מעבר - - - יש תחומים ב-3 (א) שהם החשובים, שרק בהם הוא מתעסק.

אורי יוגב: יש שם עשרה סעיפים

דוד פרץ: נכון.

דוד פרץ: 8 ו-10 הם שלי.

אורי יוגב: אבל הוא מייעץ.

דוד פרץ: עזוב, מה אתה רוצה?

דוד פרץ: לקדם עסקאות.

קרן רופלנסקי: המבנה צריך להזכיר את המבנה בגדול.

קרן רופלנסקי: זה לא כמו שהיתה רשות ואתם הייתם כפופים לרשות.

אברהם הירשזון: רבותיי, אני רוצה לומר לכם: יש שתי אפשרויות.

אברהם הירשזון: או שאני אהיה שוטר, אז תגדירו את תפקידי כשוטר, או שאני גם מוכן לשמוע ולהקשיב.

אברהם הירשזון: עכשיו , אני מאוד רוצה לשמוע ולהקשיב.

אברהם הירשזון: אנחנו עוסקים פה בגורלם של אנשים, שאני חושב שהם ישבו והקשיבו כל הזמן לכל הדיון.

אברהם הירשזון: יש לו שאלות, הוא חייב לקבל תשובה, ואני חייב להאזין.

אברהם הירשזון: אני לא יכול לעשות את זה.

אברהם הירשזון: מה לעשות?

אברהם הירשזון: אני לא יכול לעשות את זה כשאתם מפריעים לי שם.

אורי יוגב: אני רוצה להסביר עוד פעם משהו שיכול להיות שמבלבל אותו.

אורי יוגב: הוא מתעסק בכמה וכמה דברים שכתובים ב- 3(א).

אורי יוגב: הוא מסמיך כל מיני בעלי תפקידים, הוא הולך ועושה עסקים עם מדינות אחרות בארגונים שקשורים בנמלים, הוא עושה מחקרים, הוא מייעץ לשר לאשר לך את התקציב או לא – דברים שהוא עושה היום בתחום הספנות, והאמת גם בחלק מנושא הנמלים, ומחר הוא יתעסק בדברים דומים.

דוד פרץ: בשניים שלושה תפקידים שאתה אומר בהתחלה, פחות או יותר, שהוא מטפל, אתה ציינת שהוא מתעסק באיזה שהן עסקאות בחו"ל.

דוד פרץ: סתם דוגמה.

דוד פרץ: הוא הרי מבטיח לאותו לקוח בחו"ל שירות יעיל ומקצועי ואמין.

קריאה: לא ללקוח.

דוד פרץ: ללקוח, למפעל, לגוף – לא יודע, למי שתחליטו.

דוד פרץ: למי?

אורי יוגב: אפשר להסביר, אולי עמוס?

עמוס רביב: מה שקורה בחוק הזה זה שרשות הנמלים, הרשות שאתה מכיר היום, ממחלקה ברשות הנמלים היא הופכת להיות חברה עצמאית.

עמוס רביב: התפקידים, לנו , לרשות הנמלים היום יש תפקידים שזה למשל להסדיר נושאים כמו מערכת הסחר הבינלאומית, זה ייעשה על ידי הנמלים עצמם, אבל יהיה פיקוח של הגוף הזה שיחליף אותנו בהקשר הממשלתי הזה.

דוד פרץ: לא.

דוד פרץ: זה לא מה שכתוב פה.

אברהם הירשזון: תודה רבה שהוא קיבל את הסכמתך להמשיך, הוא מאוד מודה לך, ועכשיו אדוני רק ייתן לו להמשיך.

דוד פרץ: כן.

דוד פרץ: אני אתן לו להמשיך.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לך.

אברהם הירשזון: אבל תיתן לי גם לשמוע.

עמוס רביב: נושאים כמו קידום התחרות בין הנמלים, כלומר, ליצור מצב נניח אין מצב שמחלקים באופן מלאכותי את השוק ואומרים: אתה תיסע לפה אתה תיסע לפה, אלא יוצרים תחרות שנמל מסוים ייתן תעריף יותר טוב, שנמל אחר ייתן שירות יותר טוב, למשוך את הלקוחות.

עמוס רביב: כל זה מישהו צריך לפקח.

דוד פרץ: פה בארץ?

עמוס רביב: כן.

עמוס רביב: כן.

עמוס רביב: רשות הנמלים עשתה את זה עד היום, וזה חלק מהתפקידים שלנו, לא תהיה יותר, אז עושה את זה הרשות הממשלתית.

עמוס רביב: זה כל הסיפור.

עמוס רביב: אין איזה דבר נוסף.

דוד פרץ: אבל עמוס, את הנמלים שלנו אתה מכיר, חי .

דוד פרץ: זה אותו דבר.

דוד פרץ: איך תהיה תחרות?

דוד פרץ: תסביר לי.

דוד פרץ: אני לא מבין אותך.

עמוס רביב: זה שתי חברות.

דוד פרץ: שתי חברות.

דוד פרץ: נכון.

דוד פרץ: אני חברה, אלון חברה.

דוד פרץ: כמה עולה להוריד מכולה מאונייה בחיפה שקל, באשדוד עולה שקל.

עמוס רביב: תהיה מערכת תעריפים.

דוד פרץ: לא.

דוד פרץ: אבל אין.

עמוס רביב: תהיה.

דוד פרץ: אין.

דוד פרץ: אני לא יודע על מה אתה מדבר.

דוד פרץ: סליחה.

דוד פרץ: סליחה.

דוד פרץ: לא להטעות פה את האנשים.

עמוס רביב: תהיה מערכת תעריפים.

דוד פרץ: אותו תעריף שקיים בחיפה יהיה קיים באשדוד.

דוד פרץ: אם לא, תגיד לי אני טועה, ותקן אותי איפה אני טועה.

דוד פרץ: זה לא יכול להיות תחרות.

דוד פרץ: אתה צריך לעלות 90 אגורות אני שקל.

דוד פרץ: זה תחרות.

דוד פרץ: אז אנחנו משכנעים את הבן אדם שקל הצעה או תשעים וחמש אגורות.

עמוס רביב: הכוונה להגיע למצב כזה.

דוד פרץ: כוונה.

דוד פרץ: איפה כתוב.

דוד פרץ: אין.

דוד פרץ: הכוונה, הרצונות, הכוונות הן שלך האישיות.

אברהם הירשזון: סליחה, דודו, אלף אני מבין שהתשובות לא משביעות את רצונך.

דוד פרץ: לא לא משביעות.

דוד פרץ: לא מובנות לי בכלל.

דוד פרץ: או שלא מובן לצד השני איך אנחנו עובדים היום כנמלים ומה כוונתם שיעבדו מחר הנמלים.

דוד פרץ: אני לא מצליח להבין.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: אתה רצית להוסיף בנושא?

אברהם הירשזון: בבקשה.

עודד מזרחי: לגבי סעיף 2 (א) – זה עובדה שלא תיקנו את כל החוקים שקשורים בדיני הספנות והנמלים.

עודד מזרחי: לדעתי תיצור תוהו ובוהו.

עודד מזרחי: כי במקום אחד בחוקים ובתקנות מדובר על זה שמנכ"ל הרשות מוסמך בעניין ובמקום אחר רשום שמנהל הנמל מוסמך בעניין הזה.

עודד מזרחי: ובכל חוק נורמלי רשום שבמקום סעיפים, מחליפים מילה במילה.

עודד מזרחי: לא עשו את זה פה.

קריאה: עשו את זה בסוף.

עודד מזרחי: רגע.

עודד מזרחי: לא.

עודד מזרחי: לא תיקנו.

עודד מזרחי: לא תיקנו את כל דיני הספנות והנמלים בעניין הזה, וזה יכול להיות רלבנטי כי פשוט אף אחד לא יידע מה תחום הסמכות שלו בנמל בעניין הזה, מי זה.

עודד מזרחי: בדיוק צריך להתערב בעניין הזה.

עודד מזרחי: לא התייחסו גם לעניין של נוהלי רשות בעניין הזה.

עודד מזרחי: נוהלי רשות הרבה פעמים בעניין הזה הסמיכו מנכ"ל הרשות הסמיך לדוגמה את מנהל הנמל לטפל באיקס או לטפל בווי.

עודד מזרחי: פה בכלל לא מתייחסים לעניין הזה.

עודד מזרחי: לגבי סעיף 2(ב).

עודד מזרחי: רשום שמנהל הנמל, יכול להיות שדיברו על זה אתמול פשוט אתמול לא יכולתי להגיע, רשום שמנהל הנמל הוא מנהל הרשות.

עודד מזרחי: עכשיו, רשות, זה לא רשות הנמלים.

עודד מזרחי: זה רשות הספנות.

עודד מזרחי: גם דודו.

עודד מזרחי: שתים עשרה שנות לימוד.

עודד מזרחי: מנהל הנמל מצד אחד הוא עובד הרשות.

עודד מזרחי: עכשיו, הרשות, התפקיד שלה קידום התחרות בנמלים ולפקח על הנמלים.

אורי יוגב: בגלל שלא היית אתמול- - -

עודד מזרחי: סיפרו לי.

עודד מזרחי: אבל סיפרו לי.

עודד מזרחי: אורי.

עודד מזרחי: אבל סיפרו לי.

עודד מזרחי: חכה.

אברהם הירשזון: לגבי העניין הזה, מאחר ודנו בזה - -

עודד מזרחי: בסדר.

עודד מזרחי: אני רק העליתי את העניין הזה.

עודד מזרחי: לגבי סעיף 3(ב)(3) – אני חושב שמה שדודו העיר הוא ראוי וצריך למחוק את העניין של קידום התחרות בנמלים, באופן ברור לחלוטין.

עודד מזרחי: עם כל הכבוד למינהל הספנות, אין שום ידע בעניין הזה.

עודד מזרחי: גם לא נותנים לו שום כלים.

עודד מזרחי: איזה כלים נותנים לו, מחר בבוקר הוא אומר, שמע, יש פה איזו שהיא בעיה.

עודד מזרחי: איזה כלים יש לו?

עודד מזרחי: הוא הממונה על ההגבלים העסקיים?

עודד מזרחי: הוא לא ממונה על ההגבלים העסקיים.

עודד מזרחי: אין לו שום דבר.

עודד מזרחי: יבוא אותו בחור ממינהל הספנות והנמלים והוא יגיד: אני מתערב.

עודד מזרחי: אין לו שום כלים.

עודד מזרחי: החוק בכלל לא נותן לו שום דבר בעניין הזה.

אורי יוגב: יש לו סמכות.

עודד מזרחי: לא.

עודד מזרחי: יש לו איזה שהוא משהו הצהרתי.

עודד מזרחי: הוא ידאג לקידום התחרות בנמלים.

עודד מזרחי: בלי שום שיניים בעניין הזה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: אתם רוצים להעיר להערות האלה?

אורי יוגב: להערות הקשורות לשאלות של אתמול כבר אמרתי.

עודד מזרחי: היה רק דבר אחד שאמרתי, בוא נדייק.

עודד מזרחי: היה רק דבר אחד שאמרתי שקשור לאתמול.

אברהם הירשזון: אז בסדר.

אברהם הירשזון: בוא נשים את זה בצד.

אורי יוגב: אותו שמתי בצד.

עודד מזרחי: אם כך, צריך להוסיף את זה.

אורי יוגב: נשאל את היועצים המשפטיים אם אפשר.

אורי יוגב: זאת אומרת, זה לא בעיה.

גלי גרוס: בתחומי הספנות והנמלים - אין שום בעיה.

אורי יוגב: אז תוסיפי.

אורי יוגב: לגבי ב(3) – אני חושב שהעירו כבר כמה וכמה פעמים.

אברהם הירשזון: סליחה, רבותיי.

אברהם הירשזון: אנחנו עומדים להסתכסך.

אברהם הירשזון: ואני לא רוצה.

אברהם הירשזון: אני באמת לא רוצה.

קריאה: למה אתה הולך להסתכסך אתי?

אברהם הירשזון: סליחה, אדוני.

אברהם הירשזון: אני לא הפרעתי לך אף פעם לדבר.

אברהם הירשזון: אתה לא הרמת את היד, לא ביקשת לדבר.

אברהם הירשזון: בבקשה.

אורי יוגב: אני מסביר פעם נוספת.

אורי יוגב: נכון הוא, שבאחד מחמשת הסעיפים כתוב בסיפא שהרשות במסגרת תפקידיה, בתוך ההשפעה שלה המוגבלת, תסכם גם על קידום התחרות בנמלים.

אורי יוגב: אני בכל זאת רוצה לחזור על הדוגמה.

אורי יוגב: יש לה סעיף 7 שאומר לרכז נתונים ומידע וליזום מחקרים בתחומי הספנות והנמלים.

אורי יוגב: יכול אותו מנהל רשות ממשלתית לאסוף מחקר ונתונים על נמלים שונים בעולם, על איך הם פיתחו מודלים של תחרות ולהביא את זה לידיעת השר ואולי גם אחרים.

אורי יוגב: זה המגבלה של מה שהוא יכול לעשות בכל אחד מהסעיפים האלה.

קריאה: אז צריך להוסיף את זה לסעיף הזה.

אורי יוגב: לא.

אורי יוגב: עם כל הכבוד, אני יכול לתת לכם דוגמאות בכל אחד מהעשרה סעיפים שנשארו, שבו את תחום הפעילות שהוא עושה, שמופיע ברישא, הוא עושה בצורה שלוקחת בחשבון, ככל שזה רלבנטי, את הנושא של קידום התחרות.

אורי יוגב: בחלק מהמקרים הוא יעשה דברים שלא רלבנטיים, אבל הם יהיו רלבנטיים לבטיחות השיט או לאיכות הסביבה, או לפיתוח הספנות הבינלאומית או על שמירת התשתית.

אורי יוגב: אלה הדברים שמעניינים אותו.

אורי יוגב: אנחנו לא רוצים שמחר בבוקר, בזמן שהוא עושה מחקרים, הוא יעשה מחקרים לא משהו - -

אברהם הירשזון: אני רוצה לומר משהו בנושא הזה דבר אחד.

אברהם הירשזון: פה בנושא הזה דודו מעלה בעיות ואומר: אני רוצה שהסעיף הזה יהיה מובן לי כדי שאני אוכל לחיות אתו בשקט בעתיד.

אברהם הירשזון: היום הסעיף הזה, כפי שהוא מנוסח, הוא לא מובן.

אברהם הירשזון: אתה אומר, עודד, אני רוצה להביא נוסח אולי אחר כדי שיהיה מובן לדודו.

אברהם הירשזון: אני מנסה רק להוציא את הערמונים מהאש, מה שנקרא.

אברהם הירשזון: אני לא יודע, למה לך.

אברהם הירשזון: אתה תבוא ואתה תיתן בדיוק מה שאתה רוצה.

אברהם הירשזון: בסדר?

אברהם הירשזון: מקובל עליך אדוני?

עודד מזרחי: מקובל עלי.

אברהם הירשזון: תודה.

אורי יוגב: לגבי סעיף 4 – אני חושב שבסופו של דבר ההערה שלך מתחברת לשתי הערות נוספות בדיוק לסעיף הזה מהישיבה הזו.

אורי יוגב: אני אומר לך מה שאני אמרתי גם לאחרים.

אורי יוגב: אתה מוזמן להסתכל גם בחוקים נוספים ולהציע לנו מנגנון שמצד אחד יאפשר לרשות למלא תפקידה ולקבל מידע רלבנטי לפעולה, ומצד שני לא ייסחף במה שאתה חושב שזה רק מס הכנסה ומע"מ.

אורי יוגב: לדעתי, יש מספיק ענפים שיש עליהם רשויות פיקוח – תקשורת, טלביזיה, אנרגיה.

אורי יוגב: אני מציע לכם, תסתכלו באחד מהם, אולי תציעו לנו נוסח.

אורי יוגב: אני לא סוגר את הדלת.

אורי יוגב: אנחנו בעצמנו אמרנו קודם מכיוון ששמענו - - -

אברהם הירשזון: אני בטוח הרי שאתה תקבל את כל הייעוץ שצריך, תסתכל- - -

קריאה: בינתיים ביקשתי ייעוץ מהמנכ"ל ואני לא מקבל.

אברהם הירשזון: אתה יודע בדיוק ממי לקבל.

אברהם הירשזון: אם אתה רוצה – תקבל מהיועץ המשפטי שלי, חינם אין כסף.

קריאה: אבל הם קיבלו מהמדינה.

אורי יוגב: גם אם לא תציעו, שמענו את שלושת ההערות, גם בהערה שלך בסיפא היה איזה שהוא רעיון לסוג של תוספת, ואנחנו נציע תיקון בנוסח סעיף 4 ואני מקווה שיעזור לכם.

עודד מזרחי: ה"לרבות" הזה, עם כל הכבוד, דינים וחשבונות, זה בכלל לא קשור, עם כל הכבוד.

עודד מזרחי: זה דברים שיש בזה צנעה מסחרית ואין שום קשר למילוי התפקידים.

עודד מזרחי: אלה לא תפקידים של חברה ממשלתית.

עודד מזרחי: את הדינים והחשבונות של חברה ממשלתית שתוקם אפשר יהיה לראות זה בסדר.

עודד מזרחי: ואם זו תהיה חברה ציבורית אז זה אפילו יפרסמו את זה.

עודד מזרחי: אז אין שום בעיה.

עודד מזרחי: אבל כאן מדובר על תאגיד מוסמך בכלל.

עודד מזרחי: ועל תאגיד מורשה בכלל – על לקוחות שהם בכלל חיצוניים שלא קשורים לזה.

קריאות: לא!!!

עודד מזרחי: תאגיד מוסמך, מי זה תאגיד מוסמך?

קרן רופלנסקי: חברות הנמל.

דוד פרץ: אתה רואה, אדוני היושב ראש.

דוד פרץ: הוא עורך דין וקשה לו להבין אותם, ואני רק שתים עשרה שנה וקשה לי להבין.

דוד פרץ: אז רק תבין כמה לנו קשה להבין אותם במשא ומתן.

אברהם הירשזון: זה לא נכון.

אברהם הירשזון: לך לפעמים יותר קל להבין ממה שלהם.

דוד פרץ: אני מבין נמל, הם לא מבינים נמל.

אברהם הירשזון: כן אדוני רצית הערה?

עמוס רביב: אני סגן יושב ראש מועצת רשות הנמלים ויושב ראש וועדת הפיתוח.

עמוס רביב: רציתי לגבי הנושא של הויכוחים שאני שומע כאן לגבי הגדרת התפקידים והניוד של העובדים והגדרת הסמכויות.

עמוס רביב: גם רונה, שמחר בבוקר הולך לקבל כזאת רשות, צריך לדעת אם הרשות, עם הכלים שאנחנו מעבירים אליו איך הוא פועל מיד אחרי שהוא קיבל את זה.

עמוס רביב: אז לכן, אני חושב שהפתרון של בניית שלד מתאים, ואפשר לעשות את זה יחסית בתקופה מאוד מהירה, תוך יום יומיים אפשר לבנות את השלד על בסיס הצעת החוק, זה לא דבר גדול.

עמוס רביב: יש התמחות גם ברשות הנמלים.

עמוס רביב: אני חושב שהצוות של רונה היה צריך לראות איך הוא קולט את כל החוכמה הזאת, בונה את השלד ואומר לנו, הנה.

עמוס רביב: ואז כל תשובה נכנסת לרובריקה מסוימת.

עמוס רביב: ואז לאט לאט, כל השאלות האלה שאנחנו כעת שואלים ומעלים ייכנסו לתשובות, ולא תהיה פה שאלה האם זה ברשות הספנות, רשות הנמלים – כל הבעיות האלה.

עמוס רביב: כי אנחנו הלכנו עם דרך מסוימת.

עמוס רביב: לכן, הייתי מכניס בסעיף הזה איזו הגדרה, שמפרקת את ההגדרה הגדולה שבעצם חוסמת את כל האפשרויות של האחרים גם ליצור קשרים לעשות את זה בצורה, אבל זה סעיף יותר קטן.

אורי יוגב: אני אעיר: לגבי השני, אתה היית באיזו שהיא ישיבה מקדימה, אנחנו ניתן לזה איזה שהוא פתרון כשנגיע לחברת הנכסים, על מנת שבהחלט תוכל לפתור, אני מקווה שנוכל למצוא לזה פתרון.

אורי יוגב: ולגבי ההערה הכללית שלך, החוק מייצר מסגרת שאחריה צריכים לצקת בה המון תוכן, אבל על פי העקרונות שנמצאים פה.

אורי יוגב: לא קובעים בחוק מבנה ארגוני של יחידה כזו או אחרת, אלא, ואני בטוח שזה מה שרונה יעשה ברגע מישהו ירכיב את המסגרת.

אורי יוגב: הוא באמת יבנה תוכנית - - -

דוד פרץ: זה משתנה מדקה לדקה.

אורי יוגב: נכון.

אורי יוגב: הוא באמת יעשה את זה בסוף התהליך.

אורי יוגב: יראה את התהליך, יסתיים התהליך, יבנה את אותה תוכנית עבודה, הדיונים שהיו פה קודם שאולי אליהם התייחסת, אם עובדים עוברים או לא, זה האם עוברים בחוק.

אורי יוגב: זה לא אומר שהוא לא יציע לשלושה אנשים לעבור אליו או שלתקופת מעבר בעלי פונקציות יישארו בחברת הנכסים ויכינו תיקי חומר או טכניקות ייעוץ על מנת לאפשר את המעבר כמו שצריך.

אורי יוגב: החוק לא מונע את האפשרויות האלה.

אורי יוגב: אני מקבל את ההערה הכללית, אבל בראש החקיקתי לא צריך - -

עמוס רביב: כמה שנקבל את השלד של המבנה הארגוני יותר מהר ונוסיף לו נדבכים, ככה עבדנו גם אצלנו, וכל פעם זה השתנה בצורה דינמית בהתאם להמלצות ולשינויים, ככה קיבלנו את התמונה הסופית בצורה הרבה יותר מדויקת.

יהונתן ישראלוב: לא ברור מה עם כל האנשים שנמצאים כרגע במשרד הראשי, מהנדסים, כלכלנים שיעשו את כל התהליך של השינוי מבנה שאורי הציג אותו ועמוס הציג אותו בשיחות קודמות.

יהונתן ישראלוב: הרי התשתית והידע המקצועי נמצאים במשרד הראשי.

יהונתן ישראלוב: לא יתכן שלא תהיה חשיבה מסודרת מה יהיה עם כל המעל מאה העובדים במשרד הראש שכיום נעזרים בהם ובעתיד יצטרכו להיעזר בהם אם זה נמל הכרמל ואם זה השלמת פרוייקט היובל או נושאים אחרים.

יהונתן ישראלוב: לא היה ברור בצורה חד משמעית אם יהיה רשום בחוק מה עתידם כשיתבצע המעבר.

יהונתן ישראלוב: מה יהיה הסכם המעבר, איזה עובדים יצאו מה יישאר, מה שהוגדר היום רשות זה הרשות כיום.

יהונתן ישראלוב: מה יהיה עתידה לא ברור.

יהונתן ישראלוב: צריך לבדוק את זה לעומק עם אנשי מקצוע.

יהונתן ישראלוב: אני מבקש לדעת הסברים למה הם לא יהיו אלה שיאיישו את חברת הנכסים.

יהונתן ישראלוב: הרי מיהם אנשי המקצוע שיהיו שם?

יהונתן ישראלוב: אנשים חדשים?

יהונתן ישראלוב: הרי זה ייקח שנים.

יהונתן ישראלוב: זה ניסיון של עשרות שנים.

אורי יוגב: אני מציע שתקרא את פרק ה' לחוק שמדבר על מעבר העובדים לפי החוק הזה.

אורי יוגב: כל עובדי המשרד הראשי, או אותו חלק שלא יעבור לנמלים על פי רשימות שיוכנו ברשות הקיימת יועברו על ההסכמים שלהם לחברת הנכסים החדשה ולכן כמובן שאתה צודק, הם אלה שימלאו את התפקידים.

אורי יוגב: אני בטוח שכשנגיע לפרק ה' לחוק אז נדבר על הסעיפים האלה בצורה מפורטת.

אורי יוגב: אני חושב שזה לא רלבנטי לפרק הספציפי הזה.

אורי יוגב: זה לא רלבנטי לגמרי לפרק הספציפי הזה שנדבר על התפקידים של היחידה הממשלתית.

אורי יוגב: אנחנו מגיעים בפרק ג' של הקמת חברות וה' של העברת העובדים ונתייחס לזה שם בצורה מפורטת.

אורי יוגב: אבל העיקרון אומר את מה שאמרתי.

אורי יוגב: שהעובדים יעברו עם ההסכמים הקיימים היום וניכנס לפרטים היותר מפורטים כשנגיע להמשך.

אריה רונה: אני מבקש להתייחס ל-13(ב)(2) בבקשה – כתוב שם על שמירה על איכות הסביבה הימית והנמלים, מניעת זיהום הים מכלי שיט, אני חושב שצריך להוסיף "מתקני חוף", מכיוון שהיום, לפחות ארגון הספנות הבינלאומי מתייחס בחשיבות רבה לכל מיני מתקני חוף כמו RECEPTION FACILITIES , זבל, כל מיני מערכות.

אריה רונה: אז לא מדובר רק על כלי שיט.

אריה רונה: צריכים להוסיף את המילה "מתקני חוף" פה.

רננה שחר: אני חושבת שצריך להתייעץ עם זה עם השר לאיכות הסביבה.

אריה רונה: סעיף 6 – תקציב הרשות ייקבע בחוק התקציב השנתי ותחום פעולה נפרד.

אריה רונה: ברגע שמוסיפים במסגרת תקציב משרד התחבורה, העסק הזה, לעניות דעתי, ימנע מהרשות הזאת לתפקד.

אורי יוגב: למה?

אורי יוגב: הרשות להגבלים עסקיים?

אריה רונה: זה צריך להיות סעיף נפרד לדעתי, שיתן לרשות הזו, לפחות בהתחלה, איזו שהיא אפשרות לעשות מחקרים, לקחת יועצים.

אריה רונה: לדוגמה, היום, כהכנה לחוק הזה, אני במשא ומתן עם משרד התחבורה מזה שבועיים וחצי או שלושה לקחת יועץ כדי לטפל בסעיפי התפקידים שלי.

אריה רונה: עד היום אין לי יועץ.

אריה רונה: לכן אני חושב שלנושא הזה צריך להוסיף תקציב נפרד ועצמאי.

אורי יוגב: אנחנו נפנה למשרד התחבורה להתייעץ.

אריה רונה: אני מבקש לפחות לחשוב על זה.

יונה ליכטנשטיין: אני רציתי לחזק את מה שנחום אמר קודם בעניין סעיף 7.

יונה ליכטנשטיין: מאוד חשוב לקבל פירוט של מהן העסקאות שאינן מקרקעין שמתכוונים אליהן.

יונה ליכטנשטיין: התקשרות בעסקאות.

יונה ליכטנשטיין: שנשאלתם קודם ולא עניתם.

קרן רופלנסקי: תפעול שוטף אל הרשות.

קרן רופלנסקי: כל התקשרות בעסקה – מכרזים, וכולי וכולי.

יונה ליכטנשטיין: למשל, מסירת זיכיון להפעלה ארוכת שנים של נכס מקרקעין יחיד וייחודי.

קרן רופלנסקי: זה לא נכנס בגדר זה.

אופר קרני: מדובר על הטיפול השוטף של הרשות מול משרד התחבורה.

אריה רונה: בייחוד בנושא מחקרים סקרים.

אריה רונה: זאת הכוונה?

אלון חסן: אני רוצה להתייחס לסעיף 3 (ב) במסגרת תפקידי הרשות.

אלון חסן: אחד התפקידים שנועדו לרשות, אני רוצה להוסיף בעצם לסעיף קטן (4) שמירה על תשתית הספנות הישראלית, קרי אוניות וימאים, בעניין גיוס והכשרת קציני ים.

אלון חסן: כי הם בעצם היחידים שדואגים לשימור צי הסוחר הישראלי.

אורי יוגב: יש את זה ב-3 (א) (2).

אלון חסן: גיוס והכשרת קציני ים?

אורי יוגב: לא גיוס.

אורי יוגב: הכשרת.

אורי יוגב: הסמכה.

אלון חסן: הסמכה זה לא גיוס וזה לא הכשרה.

אלון חסן: הסמכה זה לבחון.

אלון חסן: הוא מגייס, הוא מכשיר, הוא מפקח על הלימודים והוא בוחן.

אלון חסן: מי יגייס ומי יעשה תוכנית לימודים?

אלון חסן: ומי יכשיר אותם?

אלון חסן: הוא דואג, הוא מפקח על המכשירים.

אלון חסן: הוא מגייס, הוא מפקח על הסילבוס, על החומר הנלמד?

אלון חסן: להסמיך זה מי שבוחן.

אלון חסן: מסמיך זה מי שבוחן אחרי שסיימו את הלימודים.

אריה רונה: אבי מתכוון למגייס ואם זכור, אורי, אתה מחקת את זה כי לא רצית שאנחנו נפקח על העניינים,

אורי יוגב: לא, לא.

אורי יוגב: זה גם הורדתי את המילה הדרכה.

אורי יוגב: הוא מדבר על משהו אחר.

אריה רונה: דיברנו על ענייני החוק, אבל מה שנשאר כאילו שאריות מהתפקיד הקודם.

קריאה: מה זה שאריות?

קריאה: זה מאוד מהותי.

אריה רונה: לא שאריות כדבר זניח.

אריה רונה: בדיון הקודם שהיינו היו שאריות - - -

אלון חסן: איך הוא ישמור על התשתית אם הוא לא יהיה חייב לגייס את האנשים?

אלון חסן: מי יגייס?

אלון חסן: אין בתי ספר ימיים במדינת ישראל.

קרן רופלנסקי: הבית ספר הוא חברה ממשלתית נפרדת.

אריה רונה: הוא מגייס, הוא מפקח.

אורי יוגב: חבר'ה, אנחנו ניתן לזה פתרון.

אורי יוגב: כיוון שהמטרה היא שגם מחר הוא יוכל להמשיך בפעילות שהוא עושה היום, אז המשפטנים יתנו לזה את הפתרון המשפטי.

אברהם הירשזון: עוד שאלות?

אברהם הירשזון: כדי שלא תסתודדו ויהיו דברים ברורים על השולחן.

אברהם הירשזון: עוד שאלות?

ג'וזיאן רוזנבאום: אני רציתי להתייחס לנושא.

ג'וזיאן רוזנבאום: בסעיף 5 (א) משהו מאוד אופייני לשלטון שלנו במדינת ישראל.

ג'וזיאן רוזנבאום: השר ימנה מנהל לרשות.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני יודעת שכתוב פה בעל מומחיות, ועניינים וסיפורים.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני חושבת שלנושא הזה, ואני לא יודעת מה זאת הרשות הזאת, ותהיה ככל שלא תהיה, מחלקה שלו, מחלקה של ביבי, מחלקה של ההוא – זה לא רלבנטי כרגע.

ג'וזיאן רוזנבאום: מדינת ישראל לוקה בחסר, ואני לא יודעת כמה אתם מעורים בנושא הזה, אבל מדינת ישראל לוקה בחסר בגדול במקצוענים בתחום הזה.

ג'וזיאן רוזנבאום: מעט מאוד אנשים מבינים ספנות פרופר.

ג'וזיאן רוזנבאום: מעט מאוד אנשים מבינים ניהול נמל פרופר.

ג'וזיאן רוזנבאום: מעט מאוד אנשים מבינים יחסי לקוח נמל כמקובל בכל מקום בעולם ביחסי לקוח וספק.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני חושבת שצריך להבטיח במעמד החוק הזה הספציפי שיש ממלאי פונקציות ספציפיים מאוד היום ברמת הרשות שחייבים לטווח של החמש שנים הראשונות, של עשר השנים הראשונות, מה שזה לא יהיה , שיהיה איזה שהוא טווח מינימום שימשיכו להוביל את התפקידים האלה לפרק זמן מסוים עד שהמבנה החדש הזה - - - סליחה, אתם מקבלים את זה כנראה כהלצה , ואני רוצה להעביר אתכם שנתיים אחורה, שאני ככתר פלסטיק חייתי בעניין החושך בנמל חיפה.

ג'וזיאן רוזנבאום: מנהל שלא מבין שום דבר.

ג'וזיאן רוזנבאום: אולי הוא מבין בבוכנות, מבין בדגל מבין ב- CAPACITY, לא מבין כלום בניהול נמל.

ג'וזיאן רוזנבאום: ואת זה אני קיבלתי.

גלי גרוס: הוא לא מנהל הנמל.

ג'וזיאן רוזנבאום: זה כמו שינהלו בערך, יקחו את מנכ"ל עלית, בחור מבריק לכל הדעות, וישימו אותו בתור אותו מנהל הרשות.

גלי גרוס: אבל אין לו את התפקידים האלה.

גלי גרוס: הוא לא מנהל את הנמל עצמו.

ג'וזיאן רוזנבאום: אתם לא נותנים לי לדבר.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני נורא מצטערת.

ג'וזיאן רוזנבאום: אתם פשוט לא מבינים מה אני שואלת.

קריאה: היא מדברת על העיקרון.

דוד פרץ: אתם לא הקשבתם להערה.

דוד פרץ: הקשבתם רק - - -

אברהם הירשזון: הקשבנו להערה.

ג'וזיאן רוזנבאום: ואת זה שאני גם רוצה להבטיח שמנהל הנמל של היום הוא זה שגם יהיה בשלוש השנים הבאות עד שתבינו בכלל מי נגד מי, איך המבנה הזה פועל.

ג'וזיאן רוזנבאום: בהחלט כן.

ג'וזיאן רוזנבאום: מה, אני צריכה לזוז עם כל מי שנשבה לו הרוח ועוד מחר גם ביבי לא יהיה שר, וההוא לא יהיה מנכ"ל, מה זה הדבר הזה.

ג'וזיאן רוזנבאום: מישהו צריך להבין.

ג'וזיאן רוזנבאום: אם מישהו לא מסוגל לעמוד מאחורי הדבר ולהסתכל בעיניים על הבעיות שעומדות להיות בשטח, שעם כל הכבוד, כל מי שיושב בצד הזה לא ממש מתמודד עם זה ביום יום.

ג'וזיאן רוזנבאום: אני מתמודדת עם זה אחר כך.

ג'וזיאן רוזנבאום: מישהו פה חייב לעגן את זה במסגרת החוק, כי דברים משתנים, מה לעשות.

ג'וזיאן רוזנבאום: מחר מחזירים את עזה, מחרתיים מחזירים את ירושלים, מחרתיים מביאים את - ואין עם מי לדבר בכלל.

ג'וזיאן רוזנבאום: ועם החוק נשארנו.

אורי יוגב: אפשר להגיב להערה?

אורי יוגב: אני חושב שאני מחלק את ההערה שלך לשניים.

אורי יוגב: אחד, לגבי מנהל הרשות הממשלתית, שנדמה לי שמה שכתוב פה בסך הכל די מבטיח את מה שאת רוצה.

אורי יוגב: כי זה ככל הנראה יחייב לקחת בן אדם משירות המדינה שמבין בתחומי הספנות והנמלים, ואין רבים כאלה, אז כנראה שלא לזה התכוונו.

אורי יוגב: אמרת הערה נוספת.

אורי יוגב: שבאמת לא מופיעה בשום מקום בחוק.

אורי יוגב: והצעת שבאיזה שהוא מקום בחוק ייקבע כסוג של תנאי מעבר, אני לא יודע מה, שהמנהלים הקיימים בשנים הראשונות ינהלו את הנמלים.

אורי יוגב: אנחנו מתנגדים לזה בכל תוקף.

אורי יוגב: את ביקשת שאני אגיב – אז כמו שאמר היושב ראש, לא על כל דבר מסכימים – אנחנו מתנגדים לזה בכל תוקף.

חיים שייב: לא הכשרת המנהלים הקיימים?

אורי יוגב: זה מה שהיא הציעה.

אורי יוגב: למה?

אורי יוגב: מי קבע את זה?

אורי יוגב: זה שעמדתך כעמדתי –

אברהם הירשזון: חיים, אף אחד לא קבע את זה.

אברהם הירשזון: היא ביקשה לדון בזה.

אברהם הירשזון: זה בסדר חיים.

אברהם הירשזון: טוב, זו זכותה היתה להעלות את השאלה הזאת.

אורי יוגב: אני הערתי, והערתי במקרה עמדה שלפי התגובה שלך אני רואה שהיא משקפת גם את עמדתך, שבטח לא נקבע את זה בחוק.

אורי יוגב: החוק, אגב, לא שולל את זה.

אורי יוגב: הוא לא שולל את האפשרות הזאת.

אורי יוגב: אבל בטח הוא לא קובע שהמנהלים יהיו אנשים - - -

אברהם הירשזון: או.

אברהם הירשזון: קיי.

אברהם הירשזון: אני חושב שהשאלה היתה ברורה ואני חושב שהתשובה היתה ברוכה במקרה הזה.

ג'וזיאן רוזנבאום: ומה הלאה?

אורי יוגב: פרק ג הלאה.

אברהם הירשזון: תראי, בסוף יש רק דבר אחד.

אברהם הירשזון: בסוף הרי יש התכנסות על דברים שמסכימים ולא מסכימים וישנה הצבעה.

אברהם הירשזון: יהיו חלק מהדברים שלא יסכימו עליהם.

אברהם הירשזון: גבירתי תוכל לבקש את אחד מחברי הכנסת שיביא הסתייגות לנושא הזה.

אברהם הירשזון: אם הוא יעלה בקשה, נצביע על ההסתייגות.

אברהם הירשזון: אנחנו לא מקבלים כל דבר שכל אחד מעלה.

אברהם הירשזון: כל אחד מעלה היום דברים.

אברהם הירשזון: יש דברים שמשתנים ויש דברים שלא משתנים.

אברהם הירשזון: זה המצב.

ג'וזיאן רוזנבאום: זה בסדר.

ג'וזיאן רוזנבאום: אבל אז שמתם עלינו איזו שהיא חרב בקבלת ההחלטות וזה אותו שמיני ביולי, שאם לא מתקבל שום דבר ולמישהו זה בוער איפה שהוא, לא בער לאף אחד שלושים שנה, פתאום זה בוער למישהו, ואני עד שמיני ביולי – I CAN TAKE IT OR LEAVE IT.

ג'וזיאן רוזנבאום: כאילו, זהו.

אברהם הירשזון: גם אם נעשה את זה בשמיני יולי 2007 יכול להיות שיהיו דברים של TAKE OR LEAVE IT – מה לעשות

ג/וזיאן רוזנבאום: יש הבדל אם זה ב-2007 או

אברהם הירשזון: זה לא משנה.

אברהם הירשזון: תמיד יהיה ה TAKE IT OR LEAVE IT

דוד פרץ: הוא אמר שמיני לחודש, הוא לא אמר איזו שנה.

אברהם הירשזון: מה שנכון נכון.

אברהם הירשזון: בסדר.

אברהם הירשזון: הבנו.

פרק ג: חברת הנכסים 9

פרק ג: תקופת הסמכתה חברה בבעלות ממשלתית מלאה כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה – 1975 (להלן – חוק החברות הממשלתיות) להיות חברת הנכסים.

פרק ג: ואלה תפקידיה של חברת הנכסים: להחזיק בנכסים לרבות במקרקעין המועברים וכן בנכסים אחרים בנמלים המנויים בתוספת השניה; להעמיד נכסים מהנכסים האמורים בפסקה (1) לשימוש חברות הנמל והתאגידים המורשים, בהתאם לתנאי הסמכתם ובכפוף לצורכי הנמל לצורך מתן שירותי נמל ולשימושים אחרים שהותרו להן לפי סעיף 10 (ג) כנגד דמי שימוש שייקבעו בהסכמים ביניהן ואשר יאושרו על ידי השרים; לא נקבעו בהסכמים כאמור בפסקה זו דמי שימוש יקבעו השרים דמי שימוש ראויים לעניין זה; להעמיד נכסים מהנכסים האמורים בפסקה (1) לשימושו של מי שקיבל רישיון מאת מנהל נמל לפי סעיף 11 לפקודת הנמלים, בהתאם לתנאי הרשיון ובכפוף לצורכי הנמל, כנגד דמי שימוש שייקבעו בהסכמים; לפקח על השימוש של חברות הנמל והתאגידים המורשים בנכסים וכן על הקצאת השימוש בנכסים; לתכנן ולפתח את הנמלים שבתוספת השנייה ולפעול לתחזוקתם; לייעץ לרשות בדבר רמת השירות הנאותה שחברות הנמל והתאגידים המורשים יפעלו לפיה, במטרה להבטיח את תפעולם היעיל של הנמלים שבתוספת השנייה ולרכז נתונים ומידע ביחס לרמת השירות כאמור; לייעץ לרשות ולשרים בכל עניין שהוא בגדר אחריותה וסמכויותיה; לפעול לקידום התחרות בנמלים שבתוספת.

פרק ג: (ג) חברת הנכסים לא תבצע כל פעולה שאינה לצורך מילוי תפקידיה כאמור בסעיף קטן (ב), בין בעצמה ובין באמצעות אחר, במישרין או בעקיפין, אלא עם כן התירו לה השרים, בכתב ומראש, לבצע פעולה כאמור; השרים לא יתירו לחברת הנכסים ביצוע פעולות כאמור אלא אם הן עולות בקנה אחד עם השימושים הנמליים.

פרק ג: (ד) השר רשאי לקבוע אמות מידה לגבי אופן ביצוע תפקידי חברת הנכסים כאמור בסעיף זה.

פרק ג: (א) השר, באישור שר האוצר, רשאי להסמיך חברה שהתאגדה ונרשמה בישראל לפי חוק החברות, התשנ"ט – 1999 (להלן – חוק החברות) להיות חברת נמל שתפעיל נמל מן הנמלים המנויים בתוספת השניה ותיתן בו, או בחלק מנו, שירותי נמל, הכל בהתאם לתנאי הסמכתה ולפי הוראות חוק זה והוראות כל דין; כן רשאי השר, באישור שר האוצר להסמיך תאגיד שהתאגד בישראל ושלא הוסמך כחברת נמל לתת שירותי נמל בחלק מנמל מהנמלים המנויים בתוספת; הסמכה לפי סעיף זה אינה ניתנת להעברה לאחר.

פרק ג: (ב) הסמכה כאמור בסעיף קטן (א) תהיה בכתב לתקופה שיקבע השר, בהסכמת שר האוצר, ויכול שייקבעו בה תנאים, לרבות תנאים הנדרשים לשם פיקוח על פעילות חברת הנמל או התאגיד המורשה, לפי הענין.

פרק ג: בסעיף קטן (א) ולא תתן שירות שאינו שירות נמל,

פרק ג: בעקיפין, ותאגיד מורשה לא יעשה כן בתחום נמל,

פרק ג: פעולה או לתת שירות, כאמור; מבלי לגרוע

פרק ג: לתאגיד מורשה מתן שירותים או ביצוע פעולות

פרק ג: הנמליים.

פרק ג: )א) חברת הנכסים לא תרכוש ולא תקבל בכל דרך שהיא

פרק ג: שיינתן מראש ובכתב.

פרק ג: זכויות במקרקעין בתחום נמל אלא מידי חברת

פרק ג: זכויות במקרקעין בתחום נמל אלא באישור חברת הנכסים.

פרק ג: המקרקעין גם אם אינם מקרקעי ייעוד כהגדרתם בסעיף 107

פרק ג: ביטול הסמכה או הגבלתה 10ג

פרק ג: את עסקיו באופן לקוי העלול לפגוע באפשרותו

פרק ג: ממלא אחר הוראות לפי חוק זה או לפי תנאי

פרק ג: תקופה שיקבע בהודעה ושתחילתה עם מסירתה.

פרק ג: לתאגיד המוסמך להשמיע את טענותיו, רשאי לבטל

אחד מאלה: הכשירות הנדרשים לפי חוק זה או לפי תנאי

אחד מאלה: המנהל בהודעה ששלח לתאגיד המוסמך;

אחד מאלה: לו כונס נכסים והצו או המינוי לא בוטל בתוך תקופה

אחד מאלה: התאגיד המוסמך הפר הוראה מהותית או תנאי

אחד מאלה: ההפרה ניתנת לתיקון לא תיקנה בתוך התקופה שקבע

אחד מאלה: התאגיד המוסמך הפר הפרה נמשכת הוראה

אחד מאלה: פסקה (3) יחולו;

אחד מאלה: שניתנה לו לפי סעיף קטן (א);

אחד מאלה: לביטולה.

אחד מאלה: לתאגיד המוסמך הזדמנות להשמיע את טענותיו,

אחד מאלה: המקום או האזור שבו יוכל התאגיד המוסמך לפעול

אחד מאלה: המנויים בסעיף קטן (ב) בפסקאות (3) עד (5).

אחד מאלה: יפקעו כל זכויותיו בנכסים המוגנים והן תהיינה של

אחד מאלה: ה שרים; הוגבלה הסמכה של תאגיד מוסמך\

אחד מאלה: יפקעו

אחד מאלה: בהתאם להגבלה; אין באמור בסעיף קטן זה כדי

אחד מאלה: התאגיד המוסמך ערב ביטול ההסמכה.

אחד מאלה: לא נמליים נמלי בנכס מוגן, עושה שימוש שאינו שימוש נמלי בנכס מוגן,

אחד מאלה: שאין באפשרותו לעשות שימוש נמלי בנכס מוגן, רשאית

אחד מאלה: להפסיק שימוש כאמור או לקבוע כי יפקעו זכויותיו בנכס

אחד מאלה: הן תהיינה של המדינה או של תאגיד מוסמך אחר כפי שייקבעו

אחד מאלה: איסור בעלות 10ה תאגיד מוסמך לא יחזיק זכויות כלשהן בתאגיד מוסמך אחר;

אחד מאלה: 1968.

אחד מאלה: לא ימנה ולא יכהן עובד מדינה כדירקטור בחברת הנכסים או בחברת נמל אם במועד מינויו או בתקופת כהונתו הוא מכהן או מונה כדירקטור באחד מהתאגידים המוסמכים האחרים.

אחד מאלה: בנוסף, לא ימונה ולא יכהן אדם שאינו עובד מדינה בחברת הנכסים או בחברת נמל אם יש לו, לקרובו לשותפו, למעבידו או לתאגיד שהוא בעל שליטה בו במועד המינוי בשנתיים שקדמו למועד המינוי או במשך תקופת כהונתו, זיקה לתאגיד מוסמך אחר או לתאגיד בשליטת אחד מהתאגידים המוסמכים האחרים, כולם או חלקם; לענין זה "זיקה" – קיום יחסי עבודה, קיום קשרים עסקיים או מקצועיים, וכן כהונה כנושא משרה, למעט קיום יחסים או קשרים כאמור עם רשות הנמלים או כהונה כנושר משרה ברשות הנמלים; "קרוב" ו"שליטה" כמשמעות\

אחד מאלה: מונחים אלה בחוק החברות.

אחד מאלה: ומתן שירות סעיף 11 לפקודת הנמלים, ובאישור הרשות, להתקשר עם אחר באמצעות אחר לביצוע פעולות או למתן שירותי נמל שעליו לבצעם או לתיתם

אחד מאלה: לגרוע מאחריותו לפי חוק זה ולפי ההסמכה

אחד מאלה: נמל את שירותי הנמל שעל חברת נמל ותאגיד מורשה

אחד מאלה: (ב) השר רשאי לקבוע בתקנות, בהתייעצות עם הרשות הוראות לעניין רמתם, טיבם, ואיכותם של שירותי הנמל ולענין התשתיות, המערכות והמתקנים שעל חברת נמל ותאגיד מורשה לקיים לצורך הפעלה תקינה, בטיחותית ויעילה של הנמל, ואופן תחזוקתם; הוראות כאמור יכול שייקבעו ביחס לחברת נמל או לתאגיד מורשה מסוימים, או ביחס למספר חברות נמל או תאגידים מורשים.

אחד מאלה: אי תחולת הוראות סעיף 11 לפקודת הנמלים 12א

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: רבותיי, התייחסויות.

אברהם הירשזון: לכל סעיף וסעיף.

אורי יוגב: אני רוצה להשלים הערה.

אברהם הירשזון: סליחה, בקשר להערה שלך, והיא הערה נכונה.

אברהם הירשזון: אם אתה מבקש ותאמר שיש נושאים מסוימים שאתה לא מוכן להם ותרצה לדון עליהם בישיבה הבאה בקשר לסעיף הזה, אני אשמח לאפשר את זה.

אורי יוגב: אני רק רוצה להציע מילה.

אורי יוגב: אני הייתי מציע שאם נוכל היום לשמוע הערות מהגורמים שהם לא רשות הנמלים, אני חושב להספיק עם רשות הנמלים במהלך מחר, להבין אם יש הערות כלשהן שלא הכרנו.

אורי יוגב: לפחות שיהיה לנו INPUT.

אברהם הירשזון: למה אתה מקווה שמחר מתחיל דיון?

אברהם הירשזון: לא, הוא אמר ביניהם.

נחום גנצרסקי: אני מוכרח להתחיל עם סיפור מאוד קטן.

נחום גנצרסקי: לפני שלושים ושתיים שנה, לא, יותר, שלושים וחמש שנה כבר כמעט, ניהלתי את המשא ומתן הראשון שלי עם יפני.

נחום גנצרסקי: והוא ישב מולי, ואני יושב פה, ואני מדבר, והוא עושה הי, היי, היי, ואחרי רבע שעה הוא אומר – NO POSSIBLE.

נחום גנצרסקי: וכך נראה לי הדבר הזה פה.

נחום גנצרסקי: אני מבין מה שקוראים, אבל אני חושב שפה אנחנו הולכים להיכנס לבור שיהיה מאוד קשה לצאת ממנו.

נחום גנצרסקי: לפני שאני נכנס להוראות פרטניות אני רוצה לדבר בכלל על נושא הנכסים.

נחום גנצרסקי: נושא הנכסים, ברגע שהוא מאוגד ביד אחת של שני הנמלים, לדעתי העסק לא יספוק.

נחום גנצרסקי: בסופו של דבר יהיו ויכוחים והסתבכויות אדירות בין שני הנמלים על הנושא הזה של נכסים ומי שולט בהם.

נחום גנצרסקי: ואני כבר אמרתי את דעתי כמה פעמים בנושא הזה, שצריכות להיות שתי חברות נכסים.

נחום גנצרסקי: אחת שתהיה על הנכסים בחיפה ואחת על הנכסים באשדוד, ואולי גם אחת על הנכסים באילת, כדי שתהיה הפרדה מוחלטת.

נחום גנצרסקי: לא יכול להיות שיהיה גוף על או חצי על שישלוט בעניין הזה.

נחום גנצרסקי: ולכן, כל ההערות שלי, צריך לזכור אותן עם העניין הזה שאני אומר.

אברהם הירשזון: שזו הערה כללית שהיא צריכה ללוות אותנו לכל אורך ההערות.

דוד פרץ: שר האוצר אמר פה בוועדה שהוא לא רוצה הפרטה, והוא לא מדבר על הפרטה.

אברהם הירשזון: אבל הוא יכול לדבר מה שהוא רוצה.

נחום גנצרסקי: אני לא מדבר על הפרטה.

נחום גנצרסקי: אני לא יודע מה הכוונה של שר האוצר.

נחום גנצרסקי: אותו הדבר גם אגב, בסעיפים אחרים כמו בהגדרה של המקרקעין המועברים.

נחום גנצרסקי: איפה שכתוב "חברת הנכסים" לעשות "חברת נכסים" בלי ה הידיעה.

נחום גנצרסקי: סעיף (ב) (6) – את הדבר הזה לבטל מיד.

נחום גנצרסקי: זה עוד יותר מעורר חררה כשקוראים את זה.

נחום גנצרסקי: חברת הנכסים מנכסים אין לה שום דבר לדבר עם רמת השירות של חברת הנמל.

נחום גנצרסקי: צריכה להיות הפרדה, דיברנו על זה שתהיה הפרדה, אז אני מבקש את הסעיף הזה בכלל לבטל.

נחום גנצרסקי: גם הסעיף הזה לא ברור לי.

נחום גנצרסקי: מה חברת הנכסים תפעל ותקדם תחרות בנמלים?

נחום גנצרסקי: היא תחליט לפתח נמל אלף ולא נמל בית?

נחום גנצרסקי: זה יגרום לתחרות?

נחום גנצרסקי: לא ברור לי מה זה "אמות מידה".

נחום גנצרסקי: אולי זו לשון שאני לא מבין – סעיף (ד).

נחום גנצרסקי: אני מבין תקנות זה אני כבר הבנתי.

נחום גנצרסקי: מה זה נקרא "אמות מידה", מה זה הוא קובע מאחד עד עשר?

נחום גנצרסקי: מה זה?

נחום גנצרסקי: ואם אין לזה משמעות – אז לבטל.

נחום גנצרסקי: סעיף 10א – זה עניין של הסמכה של חברות שהתאגדה ונרשמה בישראל.

נחום גנצרסקי: זה מה?

נחום גנצרסקי: זה ילך על פי מכרז או על פי רצון חופשי של השר?

נחום גנצרסקי: באיזה תנאים השר קובע ומסמיך חברה?

נחום גנצרסקי: איך העסק הזה מתנהל?

נחום גנצרסקי: האם הוא מתייעץ?

נחום גנצרסקי: יש עליו חובת היוועצות עם מישהו?

נחום גנצרסקי: סעיף 10א, ב, ו-ג – כל הדברים האלה- אני חושב שאם תהיה חברת נכסים, גם אם תהיה חברת נכסים אחת, יש פה הגבלה כי חברת נכסים זו תפעל בדיוק כפי שהיא פועלת היום: כל דבר אישור של השרים.

נחום גנצרסקי: וזו בעיה.

נחום גנצרסקי: אני חושב שזו בעיה, וזה נותן גם מגבלות.

נחום גנצרסקי: לכן אני מציע, לפחות בסעיף ב, "חברת נמל לא תרכוש ולא תקבל בכל דרך שהיא זכויות במקרקעין בתחום נמל אלא" – לא מידי חברת הנכסים, מה זה?

נחום גנצרסקי: היא צריכה לבקש שחברת הנכסים תרכוש בשבילה?

נחום גנצרסקי: אלא בהסכמת חברת הנכסים.

דוד פרץ: בסעיף 10 הפכת.

דוד פרץ: תקרא אותו טוב.

דוד פרץ: חברת הנכסים לא תרכוש.

נחום גנצרסקי: לא, אני מתכוון לב'.

נחום גנצרסקי: אני מתכוון לסעיף 10א(ב).

נחום גנצרסקי: "חברת נמל לא תרכוש ולא תקבל בכל דרך שהיא זכויות במקרקעין בתחום נמל אלא " לדעתי – בהסכמת חברת הנכסים.

נחום גנצרסקי: יכול להיות שיש תחומים, ראינו אתמול בנמל חיפה, כל מיני אדמות על יד הנמל, שהן לא בעניין של איך שזה נקרא – נכס מוגן או מה – ואם חברת הנמל יכולה לנהל משא ומתן על העסק הזה ולקבל שם איזה זכויות, אז היא צריכה לקבל את ההסכמה של חברת נכסים.

נחום גנצרסקי: אבל לא לגרום לתהליך כפול של מכירה ומכירה.

נחום גנצרסקי: סעיף 10א – כל נושא ההסמכה, תנאי ההסמכה, אני לא יודע אם זה פשוט מוגדר בחוק או במסמך מצורף לחוק האם תנאי ההסמכה שווים לכולם, או שלכל חברה יש תנאי הסמכה שונים.

נחום גנצרסקי: אני מאוד חושב שהדבר הזה צריך לבוא לידי ביטוי, שנדע על מה מדובר פה.

נחום גנצרסקי: לגבי ביטול – כשנותנים פיטורים של בן אדם אז אחד הדברים זה שהוא עובר עבירות פליליות.

נחום גנצרסקי: פה בכלל החברה יכולה לעשות הכל פיקס ועושה הלבנת הון.

נחום גנצרסקי: אז מה, צריך להשאיר אותה במקום שלה?

נחום גנצרסקי: אז לכן, כשמדברים על ביטול ההסמכה אני הייתי ממליץ להכניס גם שאם היא עוברת עבירות פליליות שאפשר יהיה להוציא אותה מהעסק.

נחום גנצרסקי: בסעיף 10ג (ד) כשמבטלים הסמכה התאגיד הזה, עד לרגע הביטול, נותן איזה שהם שירותים.

נחום גנצרסקי: כשמבטלים את ההסמכה שלו הוא מפסיק לתת שירותים.

נחום גנצרסקי: אנחנו צריכים לדעת מי ייתן את השירותים באותו רגע.

נחום גנצרסקי: לא רק להעביר את הנכסים ואת הזכויות, אלא מי ממשיך לתת את השירותים ברגע שמבטלים את התאגיד.

נחום גנצרסקי: סעיף 12 – פה אני חוזר על מה שאמרתי קודם – הנושא של רמת השירות.

נחום גנצרסקי: רמת השירות צריכה להיקבע בהסכם בין נותן השירות למקבל השירות.

נחום גנצרסקי: השר רשאי לטעמי לתת מינימום של רמת שירות ומינימום של שירותים, אבל לא להגביל את המכסימום.

נחום גנצרסקי: המכסימום יהיה במשא ומתן.

נחום גנצרסקי: סעיף (ג( שלוש השורות האחרונות, מעורר בי חשד.

נחום גנצרסקי: השר, בהתייעצות עם הרשות רשאי לקבוע כי תאגיד מורשה אינו חייב לתת לכל דורש שירות נמל מסויים שנקבע בהסכמתו – זה פתח לאני לא יודע מה, לקטסטרופות.

נחום גנצרסקי: אני לא מבין את הדבר הזה, אני לא מבין למה זה נכנס לפה.

נחום גנצרסקי: הכללים צריכים להיות ברורים למי נותנים שירות ולמי לא נותנים שירות.

נחום גנצרסקי: אני חושב שבזה גמרתי את פרק ג

אברהם הירשזון: תודה רבה אדוני.

אורי יוגב: אני מציע שנשמע עוד הערות.

אורי יוגב: יש פה באמת לא מעט הערות שיכול להיות שיחזרו על עצמן.

יחזקאל דסקל: הנושא של הדירקטוריון.

יחזקאל דסקל: כפי שאנו מבינים, כאן תקום חברה ממשלתית.

יחזקאל דסקל: אחת הבעיות שאנחנו רואים, לפחות בדירקטוריון שאני נמצא כרגע ברשות הנמלים, במידה ולא ימונו דירקטורים מה שיש כשאנחנו רואים מלחמות בין השרים, יכול להיות מצב שנמל לא יוכל לתפקד.

יחזקאל דסקל: דבר כזה אנחנו רוצים למנוע.

יחזקאל דסקל: לכן הייתי רוצה לחזק את הסעיף שאומר ספציפית לחוק פה שעד שלא ממונה דירקטור אחד לא יוצא דירקטור אחר.

יחזקאל דסקל: הדבר הזה מאפשר רצף ניהולי קבוע בשלושת הנמלים, דבר שלא יכול למנוע מצב שלא יהיו החלטות, ודברים שראינו במקורות או במקומות אחרים שיגיעו אליהם.

יחזקאל דסקל: זו ההערה היחידה כרגע.

יונה ליכטנשטיין: לסעיף 9 (2) ו-(3) – אני רוצה לחזק את דבריו של נחום.

יונה ליכטנשטיין: לא רק שאנחנו מבקשים להיות שותפים להכרעה, אלא מאחר וכבר אמרנו בישיבות קודמות אנחנו טוענים שמכספנו מומנה הקמת חלק מהנכסים האלה, למשל דגון, על אחת כמה וכמה צריכה להיות לנו זכות דיבור בקשר למה יהיו דמי השימוש בנכס הזה.

יונה ליכטנשטיין: לגבי סעיף 9 (ב) (4) – בנוסף למחיר ישנה גם שאלה קרדינלית של מהות השימוש.

יונה ליכטנשטיין: דובר על שימושים נמליים וכולי וכולי.

יונה ליכטנשטיין: אני רוצה רק להביא דוגמה לפני שאביא מספר, חלק מדגון הוחכר לתקופת מה ליבואן מסוים, ושליש מהמתקן הפך להיות אכסון ולא שימש לפריקה שוטפת של האוניות, וזה גרם לעיכובים וכולי.

יונה ליכטנשטיין: הדברים האלה צריכים להיות מוגדרים בדיוק למה מותר לתת לשימוש.

יונה ליכטנשטיין: בעיקר כשאני עוד קורא בהמשך את סעיף 8(ג) ששם הכל פעולות, ומר יוגב אמר שבעורף הנמל ניתן לעשות רווחיות מדהימה וכולי וכולי, אז אני מאוד חושש שמתקן כזה שלצורך רווחיות של איזה שהוא גוף, אם זה יהיה הנמל או חברת הנכסים, יוציאו מן השירות חלק מהמתקן הבלעדי הזה, שאין אחר במקומו, מהשימוש.

יונה ליכטנשטיין: לגבי הסמכות של ביטול הסמכה – אני חושב שצריך אולי להרחיב במעט שתהיה רשות לבטל את ההסמכה אם, אני לא יודע בדיוק איך להגדיר את זה, אבל אם התאגיד לא נתן שירות הולם למשתמשים.

יונה ליכטנשטיין: בסעיף 11 – ביצוע פעולה ומתן שירות באמצעות אחר – אנחנו רואים את זה בחשש גדול מאוד, מפני שעלול להתפתח ניגוד עניינים סמוי שלא תמיד ניתן להוכיח אותו, ודברים שנבדקים בהקפדה במתן רשות ההפעלה בהתחלה, אם ההוא מעביר את זה לאחר יכול לגרום צרות גדולות מאוד.

יונה ליכטנשטיין: מתן שירותי נמל – השר בהתייעצות עם הרשות, יקבע בכתב הסמכתם את שירותי הנמל שעל חברת נמל ותאגיד מורשה לתת – אני חושב שאנחנו חייבים להיות מעורבים בדברים האלה.

יונה ליכטנשטיין: אנחנו זה הגרעינים והמספוא, איגוד המשתמשים, תובלה ימית בתפזורת ושינוע גרעינים במספוא.

יונה ליכטנשטיין: ואחרון – אני את סעיף (ג) לא מצליח להבין את המשמעות של אי מתן שירות לכל דורש.

יונה ליכטנשטיין: 12(ג) בסיפא שלו – אפשרות של אי מתן שירות למישהו נראית לי - - -

ג'וזיאן רוזנבאום: אני רוצה להתייחס קודם כל לנושא של הסמכת חברות נמל – סעיף 10(א).

ג'וזיאן רוזנבאום: כתוב פה: "רשאי להסמיך חברה שהתאגדה ונרשמה בישראל לפי חוק החברות".

ג'וזיאן רוזנבאום: מאחר ואני די בורה, ואני לא מכירה את חוק החברות לצורך העניין, קודם כל, החברה הזאת, לפחות לאיקס שנים מסוים, חייבת להיות חברה ישראלית, בבעלות מלאה ישראלית, ללא התערבות של גורמים זרים.

ג'וזיאן רוזנבאום: כי אחרת אנחנו בני ערובה.

ג'וזיאן רוזנבאום: כי אחרת מה שמדבר זה הדולר סיין, ובזה זה נגמר.

אברהם הירשזון: את אומרת לפרק זמן קצוב.

גוזיאן רוזנבאום: לפרק זמן קצוב.

גוזיאן רוזנבאום: יכול להיות חמש שנים, עשר שנים, מה שהדעת מקבלת, עד שהדבר הזה יתחיל להיות משהו.

גוזיאן רוזנבאום: כמו שהבזק היום מאוד ברור המבנה שלו, ההתנהלות שלו וכולי וכולי.

גוזיאן רוזנבאום: וזה קורה.

גוזיאן רוזנבאום: אבל ייקח זמן עד שהדבר הזה יהפוך לחברה שיכולה גם להיסחר בבורסה האמריקאית, עם כל הכבוד.

גוזיאן רוזנבאום: זה דבר ראשון.

גוזיאן רוזנבאום: הסעיף שעכשיו אני רוצה להתייחס אליו זה 10(ב).

גוזיאן רוזנבאום: קודם כל, אני מקבלת תחושה ,אגב, לגבי כל הסעיף הזה, שאנחנו נותנים סמכויות וזכויות של נפולאון לשר הזה שמסתובב פה.

גוזיאן רוזנבאום: זה ממש נראה ככה.

גוזיאן רוזנבאום: זה ממש מבעית לקרוא את זה.

גוזיאן רוזנבאום: 10(ב) – הסמכה כאמור בסעיף קטן תהיה לתקופה שיקבע השר, בהסכמת שר האוצר".

גוזיאן רוזנבאום: שר האוצר נהיה האלוהים בכל החוק הזה.

גוזיאן רוזנבאום: קודם כל, כתוב פה לתקופה שיקבע השר בהסכמת שר האוצר.

גוזיאן רוזנבאום: מאחר ומדינת ישראל יכול להיות שאנחנו הופכים להיות כמו איטליה, ממשלה כל שנתיים, אז מאוד יכול להיות שאנחנו נמצא את עצמנו בעצם שהחברות האלה מתפרקות ונוצרות כל פעם מחדש.

גוזיאן רוזנבאום: לכן ההסמכה של חברה כזאת, למעט אם קרה משהו מהסעיפים האחרים שבהם היא לא עומדת בתנאים, וכולי וכולי וכולי, חייב להיות נתון לאיקס שנים.

גוזיאן רוזנבאום: זה אין מה לעשות.

גוזיאן רוזנבאום: לא ייתכן שההסמכה של החברה הזאת הוא למשהו זמני לפי מצב הרוח ומי שולט במדינה.

גוזיאן רוזנבאום: ועם כל הכבוד, זה עדיין לפי מצב רוחו של שר התחבורה, שר הכלכלה, מי עומד בראש, והיחסים הפוליטיים, ויחסי קואליציה אופוזיציה וכאלה.

גוזיאן רוזנבאום: ואני לא רוצה להיות שם.

גוזיאן רוזנבאום: אחרי שאני אבוא כמה חברי כנסת יעזבו.

גוזיאן רוזנבאום: כתוב בסעיף 10א(ב) – הגבלות על רכישת זכויות במקרקעין.

גוזיאן רוזנבאום: חברת נמל לא תרכוש ולא תקבל בכל דרך שהיא זכויות במקרקעין בתחום נמל אלא מידי חברת הנכסים.

גוזיאן רוזנבאום: כשאתם אומרים בתחום נמל - האם זה בתחום ששורטט מראש כתחום שיפוטה של החברה או לחילופין, חוף שמן, שטח חופשי במדינת ישראל, החברה, חברת נמל חיפה לצורך העניין, חברה רווחית מאוד בהנחה שהרשות לא לקחה לה את הכסף, חברה רווחית מאוד, רוצה להרחיב את שטחה.

גוזיאן רוזנבאום: הולכת וקונה שטח בשוק החופשי.

גוזיאן רוזנבאום: האם מותר לה או אסור לה?

גוזיאן רוזנבאום: זה מה שאני רוצה להבין.

גוזיאן רוזנבאום: האם מתוך הפול של הנכסים של הרשות או מהשוק החופשי?

גוזיאן רוזנבאום: עכשיו סעיף 10א(ג) – זה קצת פיצול אישיות במידה מסוימת.

גוזיאן רוזנבאום: – "תאגיד מורשה לא ירכוש ולא יקבל בכל דרך שהיא זכויות במקרקעין בתחום נמל אלא באישור חברת הנכסים".

גוזיאן רוזנבאום: כשאתם אומרים "תאגיד מורשה" האם זה חברת הנמל?

קריאה: לא.

קריאה: לא.

ג'וזיאן רוזנבאום: אתם איששתם את החשש שלי.

ג'וזיאן רוזנבאום: מזה פחדתי.

ג'וזיאן רוזנבאום: מה זה "תאגיד מורשה"?

ג'וזיאן רוזנבאום: זאת אומרת שמה, פתאום איזו שהיא חברה תקנה איזה שהוא חלק באמצע נמל חיפה?

ג'וזיאן רוזנבאום: באמצע חברת הנמל?

קריאה: כן.

קריאה: כן.

קריאה: תקבל אישור מהשר.

ג'וזיאן רוזנבאום: סליחה, אני בורה.

ג'וזיאן רוזנבאום: אמרתי לך.

ג'וזיאן רוזנבאום: אבל אני צריכה להבין.

ג'וזיאן רוזנבאום: מפחיד אותי.

ג'וזיאן רוזנבאום: סעיף 10ג (ד) – אלוהים יעזור לי, זה כזה מין שרשור כדי לא להבין כלום.

ג'וזיאן רוזנבאום: יותר קל לי – בעמוד 7.

ג'וזיאן רוזנבאום: בוטלה הסמכות של תאגיד מוסמך ….

ג'וזיאן רוזנבאום: מה קורה, יש חברה מאוד מוצלחת, הכל בסדר, אני חברת כתר פלסטיק בשעה טובה ומוצלחת כבר לא תקועה בתקנה מספר עשר שקובעת את אגרת הרציף, ניהלתי משא ומתן.

ג'וזיאן רוזנבאום: יש לי הסכמים.

ג'וזיאן רוזנבאום: מה קורה להסכמים האלה בהתבטלות החברה הזאת?

ג'וזיאן רוזנבאום: יש עם זה בעיה.

ג'וזיאן רוזנבאום: יש עם זה גם בעיות משפטיות.

ג'וזיאן רוזנבאום: במעט ההשכלה המשפטית שיש לי, ואין לי, שחברה שמשפטית חדלה להתקיים מה עם החוזים שנחתמו אתה.

ג'וזיאן רוזנבאום: מה קורה עם זה?

ג'וזיאן רוזנבאום: סעיף 12(ג) – אני רק סותמת את הגולל על זה – השר בהתייעצות – רק לוודא שזה יורד.

ג'וזיאן רוזנבאום: כי זה מיותר.

דורית טנא פרצ'וק: ההערות שלי, אני הערתי אותן אתמול למעשה.

דורית טנא פרצ'וק: קודם כל, לגבי כל הקטע של החוזים, המשא ומתן שיתנהל, שמוסמכים להעביר את הנכסים לחברת הנכסים, אין לעובדים שום יד ורגל.

דורית טנא פרצ'וק: גם אם הוסכם אתם מחר משהו אפשר מחר להכניס את זה .

דורית טנא פרצ'וק: עכשיו אני רוצה לחזק את העניין הזה של הנכסים.

דורית טנא פרצ'וק: הטענה העקרונית שלנו של איתנות הפיננסית של חברת נמל, אנחנו לא מסכימים שחברת נמל תהיה חברת תפעול שיתנו לה נכסים בהתאם לשיקול הדעת של מי שלא עובד של חברת הנמל.

דורית טנא פרצ'וק: יכול להיות שההצעה שלכל נמל תהיה חברת נכסים או נכסים ואפשרות למשא ומתן, אבל צריך לזכור, ואני מפנה כאן לסעיף 11 שמופיע אחר כך, סליחה, סעיף 31 סעיף קטן (ד) בעמוד 12, שזכויות של עובד מועבר כלפי רשות הנמלים במקום יחסי עובד מעביד שהיו ביניהם בשל תקופת היותו עובד ברשות הנמלים, ....... לא היה העובד.....

דורית טנא פרצ'וק: אלא למעביד אליו הועבר.

דורית טנא פרצ'וק: שימו לב, אותה חברת תפעול מבחינתי שיש לה איזה שהם נכסים שלקחו אותם, איזו איתנות פיננסית תהיה לה לשמור על הפנסיה התקציבית שלה?

דורית טנא פרצ'וק: הפנסיה התקציבית של הגמלאים שכבר יצאו וזכויות לדמי מחלה שעכשיו מי שיפרוש לפנסיה יקבל פדיון?

דורית טנא פרצ'וק: מי ישלם על השלושים שנה שמגיעות לו שאתם קבעתם שהוא יצבור אותן?

דורית טנא פרצ'וק: סיכמתם, זה ברור מאליו שהוא יצבור אותן.

דורית טנא פרצ'וק: עוד שלושים שנה עוד חמש שנים הוא עושה את עבודתו, נראה את חברת הנמל בלי שום איתנות פיננסית משלמת לו על שלושים שנה של דמי מחלה.

דורית טנא פרצ'וק: נתתי רק דוגמה אחת.

דורית טנא פרצ'וק: עכשיו לגבי הנושא של סעיף 10א.

דורית טנא פרצ'וק: וכאן אמרתם קודם שכנראה יש בהבנה, אבל אנחנו עדיין מדגישה להבין את מה שכתוב.

דורית טנא פרצ'וק: ואני אקרא את מה שכתוב נורא פשוט.

דורית טנא פרצ'וק: בניגוד לכאורה למה שהובטח לנו וסוכם אתנו, שזו תהיה חברה ממשלתית לתקופה מאוד מאוד ארוכה, וכך אנחנו.

דורית טנא פרצ'וק: ... נסכים להעברה לחברה ממשלתית, פה אין שום דבר.

דורית טנא פרצ'וק: ולדבר הזה אנחנו לא נסכים.

דורית טנא פרצ'וק: והסיבה מאוד פשוטה – כתוב כאן חברה שהתאגדה לפי חוק החברות.

דורית טנא פרצ'וק: אני יודעת שחברה ממשלתית חל עליה גם החוק הזה, אבל ובניגוד למה שביבי אמר פה, הוא אמר אין הפרטה.

דורית טנא פרצ'וק: פה עוד חצי שנה אפשר יהיה להפריט את החברה.

דורית טנא פרצ'וק: גם אם נכתוב עשר פעמים בהסכם אתי שהחברה הזאת, שהיא חברה ממשלתית תהיה עשרים וחמש שנה חברה ממשלתית, זה לא יהיה שווה את הנייר שזה כתוב.

דורית טנא פרצ'וק: כי בחוק כתוב שאפשר להפריט אותה.

דורית טנא פרצ'וק: ילכו ויפריטו את החברה.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו יודעים מה הולך.

דורית טנא פרצ'וק: אז שלא יסמאו את עיניו של אף אחד בסעיף 1ם(א) – זו חברה פרטית.

דורית טנא פרצ'וק: אם תסתכלו לעומת הסעיף שמדבר על 9(א) על חברת הנכסים, פה כתבתם ברחל בתכם הקטנה, מאחר וזה חשוב לכם הנכסים, כתבתם שזו תהיה חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות.

דורית טנא פרצ'וק: נכסים זה מאוד חשוב שיהיה להם לביטחון ויציבות.

דורית טנא פרצ'וק: עובדים זה לא חשוב?

דורית טנא פרצ'וק: ואם לא גמרנו עם זה, אני מפנה אתכם לסעיף 11, שהתאגיד המוסמך, אותו תאגיד מוסמך שכבר לקח חלק מהפעולות של חברת נמל שהיא נותנת רק לרציף מסוים, יכול לקחת, באישור הרשות, להתקשר עם אחר לביצוע העבודות.

דורית טנא פרצ'וק: זאת אומרת, שכבר פרדנו את כל הדבר הזה.

דורית טנא פרצ'וק: ואם ביבי אמר כאן, והכל נאמר בצורה כלפי כולי עלמא, שאין שום הפרטה, מה שכתוב פה זה הפרדה, פיצול והפרטה מלאה של כל הנמל.

דורית טנא פרצ'וק: אז אם אתם חושבים שהעובדים יושבים פה ולא מבינים ודודו גמר שתים עשרה שנות לימוד אבל מסביר את הדברים שלו מצוין, הוא עובד שם, הוא יודע מה הולך להיות שמה.

דורית טנא פרצ'וק: אני רוצה גם להסביר, אמרה כאן מישהו משהו נורא נכון.

דורית טנא פרצ'וק: אתם לא חושבים שיש כאן איזו שהיא מגבלה?

דורית טנא פרצ'וק: מדובר בנכסים של הציבור.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו לא יוון שיש לנו עשרות נמלים.

דורית טנא פרצ'וק: יבוא השר, עם שיקולים כאלה או אחרים, ומעניין מאוד אם אנחנו ניקח ונסתכל עוד עשר שנים אחרי שהחוק הזה יתקבל, מעניין מי יהיה הבעלים של התאגידים המוסמכים, מי יהיה אותו מי שמבצע את הפעולות הנפרדות?

דורית טנא פרצ'וק: מי הם יהיו בסופו של דבר.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו כעיקרון, כפי שאמרתי אתמול בקטע של ההגדרות, מתנגדים באופן נחרץ לכל ההפרדה וההפרטה והפיצול הזה לחברות הנמל.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו עומדים על מה שסוכם אתנו, שיהיו חברות ממשלתיות לתקופה מאוד ארוכה, וזה מה שיהיה כתוב כאן, ולא תהיה הפרדה של הדברים.

דורית טנא פרצ'וק: אני רוצה לומר דבר אחרון לגבי מתן שירותי הנמל.

דורית טנא פרצ'וק: נכנסות פה הסמכויות של השר, בהתייעצות עם הרשות, רמת טיב ואיכות של שירותי הנמל, וכולי – הדבר מאוד ברור.

דורית טנא פרצ'וק: יהיו הסכמים קיבוציים.

דורית טנא פרצ'וק: ההסכמים לא מספיק טובים.

דורית טנא פרצ'וק: העובדים לא מספיק יעילים, או.קיי.

דורית טנא פרצ'וק: תהיה כאן התערבות בוטה מאוד לדעתי בנושא של יחסי עבודה.

דורית טנא פרצ'וק: מה גם שהעובדים יעברו על ההסכמים שלהם, אנחנו נראה את זה אחר כך, בפרק ההוראות והשונות, יכניסו עובדים זרים יותר, והכניסה של עובדים תאילנדיים לדעתי היא מאוד מאוד זריזה ומהירה, אחר כך גם את החברות האלה, באמת, למה זו צריכה להיות חברה ישראלית?

דורית טנא פרצ'וק: לא כתוב פה שום דבר.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו מתנגדים באופן נחרץ.

דורית טנא פרצ'וק: כל התזה הזאת לא נראית לנו.

דורית טנא פרצ'וק: ומה שאמרתם לי אתמול צריך להרגיע – זה לא הכוונה לנמל חיפה אלא למספנות – אתם יודעים לכתוב מצוין אם אתם מתכוונים רק למספנות.

דורית טנא פרצ'וק: מה שכתבתם פה הוא רחב בכל קנה מידה.

דורית טנא פרצ'וק: אנחנו מתנגדים מאוד חזק.

אורי יוגב: אנחנו שומעים את כל ההערות ואני כבר אומר, שבחלק מהסעיפים אנחנו נערוך תיקונים בהתאם גם למה שנאמר אתמול באופן כללי, אבל - - -

אברהם הירשזון: אני אגיד מה אני מציע, ברשותך.

אברהם הירשזון: אני מציע, עודד רוצה לדבר, אולי יש עוד מישהו שרוצה.

עודד מזרחי: אני לא רוצה לדבר.

עודד מזרחי: אני רוצה להביא הערות על כל נושא הנכסים.

אברהם הירשזון: אבל רק עשה לי טובה אחת, תן לי לסיים לדבר.

אברהם הירשזון: אתה וועד העובדים.

אברהם הירשזון: אתה צריך להגן עלי, על הזכויות שלי לפחות.

אברהם הירשזון: עודד ידבר, דודו יעיר הערות, ואחרי שנשמע את כל ההערות, אני מציע שלא תענו היום.

אברהם הירשזון: כי יש פה דברים מאוד מאוד כבדים.

אברהם הירשזון: אני מציע שבישיבה הבאה, כשנפתח אותה, אתם תענו על כל השאלות, כולל השאלות המאוד מהותיות של דורית, ואז אנחנו נוכל רק להתקדם.

אברהם הירשזון: אז בקשה, עודד.

אברהם הירשזון: מקובל עליכם.

קריאה: כן.

עודד מזרחי: סעיף 9(א) – לגבי ההסמכה של חברת הנכסים.

עודד מזרחי: אני חושב שג'וזיאן התייחסה לזה.

עודד מזרחי: אפילו אין כאן בעניין של ההסמכה, הסמכה לאיזו שהיא תקופה, תקופה מינימלית.

עודד מזרחי: זאת אומרת, חברת הנכסים, גם מבחינתכם, פשוט יכולה ואז אף אחד לא יידע מה יעשו עם כל הנכסים האלה.

עודד מזרחי: אין כאן שום התייחסות בעניין הזה.

עודד מזרחי: לגבי סעיף 9(ב)(2) – לגבי העניין של דמי שימוש – אם הצדדים יגיעו להסכם אז זה בסדר, בתנאי שהשרים כמובן יאשרו את זה.

עודד מזרחי: אם לא – אז השרים יקבעו.

עודד מזרחי: עכשיו, זה בנוסף לתמלוגים בשיעור של 5% שיש בפרק סעיף 16(א) שאותן חברות יצטרכו לשלם.

עודד מזרחי: לאור כל הדבר הזה, יכול להיות כאן מצב, ואני חושב שהוא לא תיאורטי לחלוטין, שאותם תמלוגים ואותם דמי שימוש פשוט יימשכו וירוקנו פשוט את כל הכספים מהחברות.

עודד מזרחי: החברות לא יוכלו לתפקד.

עודד מזרחי: מה לעשות?

עודד מזרחי: גם חברת הנמל צריכה להתקיים.

עודד מזרחי: יש כאן מצב שלמעשה דמי השימוש האלה זה לצורך משיכת דיבידנדים מאותן חברות, ואגב אין התייחסות לעניין הזה, וגם התמלוגים, פשוט ייקחו את כל הכסף שיהיה בקופה.

עודד מזרחי: מה החברות האלה יעשו?

עודד מזרחי: יגלגלו את זה על הלקוחות.

עודד מזרחי: סעיף 9(ב)(3) – יש שם איזו שהיא פרוצדורה, מנהל הנמל ומנהל חברת הנכסים.

עודד מזרחי: הם צריכים להגיע להסכמה ביניהם.

עודד מזרחי: ואם אין ביניהם הסכמה?

עודד מזרחי: וזה יכול לקרות.

עודד מזרחי: קרו דברים מעולם.

עודד מזרחי: לגבי אותם נכסים – לא יגיעו בהסכמה ביניהם.

עודד מזרחי: מנהל הנמל רוצה לעשות עם זה איקס, ומנהל חברת הנכסים לא רוצה לתת את זה.

עודד מזרחי: נו, אז מה?

עודד מזרחי: סעיף 9(ב)(4) – לא ברור לי בכלל מי אחראי על כל התחזוקה של הנכסים.

עודד מזרחי: לא ברור.

עודד מזרחי: חברת הנכסים אחראית על התחזוקה?

עודד מזרחי: לא ברור מהצעת החוק מי אחראי על תחזוקה של נכסים.

עודד מזרחי: לא ברור אם זה חברת הנכסים ואם זה חברת הנמל.

עודד מזרחי: ולא ברור למה חברת הנכסים צריכה להתערב בנכסים שהיא מקנה לחברות הנמל?

עודד מזרחי: תסתכל מה כתוב שם: "לפקח על השימוש".

עודד מזרחי: למה?

עודד מזרחי: גם אתה נותן לי את הנכס וגם אתה רוצה לפקח על השימוש?

עודד מזרחי: אם אני עושה את אותן פעולות נמליות, מה העניין שלך בעניין שלי בשימוש?

עודד מזרחי: וכן על הקצאת השימוש בנכסים - אני רוצה לחלק את הרציף לצרכים שלי, לצורך הפעילות שלי.

עודד מזרחי: אתם רוצים תחרות, לא?

עודד מזרחי: אז גם זה תבוא חברת הנכסים ותגיד לי לא?

עודד מזרחי: אתה מקצה בצורה לא נכונה?

עודד מזרחי: אני חושב שאת הסעיף הזה צריך לתקן את הנוסח או למחוק אותו.

עודד מזרחי: לגבי סעיף 9(ב)(6) – (7) ו-(8) – אני חושב שצריך למחוק את כל הסעיפים האלה מכל הסיבות שגם ג'וזיאן - - -

אורי יוגב: למה שבע?

אורי יוגב: שש ושמונה אתה מתכוון.

עודד מזרחי: שבע?

עודד מזרחי: לא.

עודד מזרחי: גם שבע.

עודד מזרחי: "לייעץ לרשות בכל עניין שהוא בגדר..." - אני לא מצליח להבין בשביל מה?

עודד מזרחי: אם יש רשות שעושה את התפקידים שלה אז הכל טוב ויפה.

עודד מזרחי: אבל יש גם היגיון של הפרדת רשויות.

עודד מזרחי: לא?

עודד מזרחי: אם הרשות לא מספיק טובה, אז תבטל את הרשות.

עודד מזרחי: לא בעניין הזה.

עודד מזרחי: נכון.

עודד מזרחי: אבל לא מבין בשביל מה צריכה להיות חפיפה.

עודד מזרחי: בשביל מה היא צריכה לייעץ.

עודד מזרחי: לא ברור לי הדבר הזה.

עודד מזרחי: אם הרשות מספיק טובה לעשות את התפקידים שלה, אז תן לרשות לעשות את התפקידים שלה.

עודד מזרחי: אם חברת הנכסים צריכה לעשות – תנהל את זה חברת הנכסים.

עודד מזרחי: בשביל מה היא צריכה לייעץ לאותה רשות?

עודד מזרחי: לגבי סעיף 9(ד) – אמות מידה – כבר מישהו העיר, אז אני לא צריך להתייחס לעניין הזה.

עודד מזרחי: סעיף 10ו (ב) – בנוסף, לא ימונה ולא יכהן אדם שאינו עובד מדינה בחברת הנכסים ובחברת הנמל– אני חושב שכבר ראינו, כל פעם יש לנו גלגול אחר של התייחסות לעניין הזה.

עודד מזרחי: מה זאת אומרת?

עודד מזרחי: אותו אדם יצטרך להיות עובד מדינה לצורך הכהונה שלו בחברת הנמל?

קריאה: לא.

קריאה: לא.

עודד מזרחי: הניסוח הזה לא מתאים.

עודד מזרחי: אלה שמתכוונים לעובד מדינה, רק לחברת הנכסים?

עודד מזרחי: או שמתכוונים גם לחברת הנמל?

עודד מזרחי: כל הניסוח הזה לא ברור לדעתי.

עודד מזרחי: זהו.

עודד מזרחי: זה בינתיים.

אברהם הירשזון: תודה רבה, עודד.

אברהם הירשזון: דודו, רצית להוסיף?

דוד פרץ: אני מבקש את הרשות להגיב בכתב.

דוד פרץ: תגידו לנו מתי הדיון הבא.

דוד פרץ: תגיד לי גם עד מתי אני אוכל להגיש את זה ואני אשלח את זה אליהם.

דוד פרץ: אני לא יכול עכשיו.

דוד פרץ: כי זה ארוך מדי.

אברהם הירשזון: אתם משלימים את זה בשבוע הבא.

אברהם הירשזון: נכון?

אברהם הירשזון: רבותיי, ובכן, מחר אין ישיבה.

אברהם הירשזון: וביום שישי לכם אין ישיבה.

אברהם הירשזון: ולכן ביום ראשון תהיה ישיבה, הישיבה ביום ראשון תהיה בתל אביב ולא בירושלים.

אברהם הירשזון: היא תהיה בגני התערוכה.

אברהם הירשזון: אני אודיע מחר על השעה כי אני צריך עוד לבדוק אותה, ויש לך זמן עד אז להגיש את מה שאתה רוצה.

אברהם הירשזון: יש זמן להתכונן, יש זמן לכם לענות על שאלות, לחשוב על הדברים.

אברהם הירשזון: אני חושב שפה דווקא פסק הזמן של סוף השבוע חשוב.

אברהם הירשזון: אני רוצה לאחל לכם שבת שלום ותודה רבה על ההקשבה.

אברהם הירשזון: הישיבה נעולה.