ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 207, 2004-06-29 13:30

שאול יהלום: רבותי, אנחנו מתכבדים לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

שאול יהלום: חיכינו זמן רב וקיווינו שהנושא הזה – פיטורי 250 עובדים שהועסקו במועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות בשל הפסקת השתתפות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה במימון והעסקת עובדים בעבודות מידיות – יפתר.

שאול יהלום: מי שהעלה את הנושא בפנינו זה בעיקר המועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות, כאשר 50 מתוך אותם 250 עובדים הועסקו במסגרת שלהם ופוטרו.

שאול יהלום: אנחנו בוודאי נשמע עוד מעט מה הם עשו ומה הנזקים שהפיטורים האלה גורמים, לא רק לכל אחד מן המפוטרים אלא מה הם גורמים לפרויקטים שבהם הם עסקו.

שאול יהלום: מאז שקיבלתי את הבקשה של מר יוסי פלדמן, מנכ"ל המועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות, ניסיתי לגמור את הדברים האלה במסגרת הסדרים פנימיים בין משרדי הממשלה.

שאול יהלום: לצערי הרב, אשמח מאוד אם נשמע אחרת, הפתרון לא נמצא וכשהגענו למצב שהגיעו מים עד נפש, כשלא הצלחנו לגמור את העניין כינסתי את הוועדה הזאת.

שאול יהלום: במקביל כמה חברי כנסת העלו גם הם את הנושא הזה כהצעות לסדר היום ונמצאים כאן או כאוהדי הנושא או כמעלי ההצעות.

שאול יהלום: קודם כול הייתי מבקש ממי שיזם את הפגישה הזאת, מר פלדמן, להציג את הנושא בתמציתיות ואחר-כך אתן לשאר הנוכחים לומר את דברם.

יוסי פלדמן: אדוני היושב-ראש, נמצאים כאן גם נציגי רשות העתיקות ונציגי רשות הטבע והגנים שסובלים מאותה בעיה.

שאול יהלום: תנסה לייצג בדברי הפתיחה שלך את כולם, אם אתה יכול, ואחר-כך אתן לכם לדבר.

יוסי פלדמן: בשנת 1992, עת היתה העלייה הגדולה, קלטנו מספר עובדים אקדמאים.

יוסי פלדמן: בראשם עמד מר לב מנדלבלט, שיושב על-ידי, שמסתבר שהוא היה משמר ראשי באחד המכונים הגדולים בברית-המועצות לשעבר ועבד עם כמה מאות עובדים.

יוסי פלדמן: אני מבקש לתת לו אחרי כן לספר על כך בכמה משפטים כדי שתבינו את הרקע.

יוסי פלדמן: אז הוא בא ואמר: למה בארץ לא עושים מה שעושים שם, למה לא משמרים אתרים?

יוסי פלדמן: כי בינתיים האתרים נהרסים.

יוסי פלדמן: למה לא מגייסים את גלי העלייה חסרי העבודה שמגיעים לכאן שמקבלים תמיכה, למה לא הופכים אותה לעובדים?

יוסי פלדמן: ואז, ביחד עם משרד העבודה, עם שירות התעסוקה, הסוכנות היהודית והמשרד לקליטת העלייה הקמנו קורס מיוחד לעובדים.

יוסי פלדמן: בקורס הזה השתתפו 55 עובדים והם למעשה הקימו את יחידת שיקום האתרים בארץ.

יוסי פלדמן: תזכרו שלפני 12 שנים זה היה רק ההתחלה והמלחמות הראשונות שלנו לשמר את הדברים החשובים.

יוסי פלדמן: הם למעשה אפשרו לנו לא רק לדבר אלא גם לעשות, לא רק להתנגד ולהגיד מה לא לעשות אלא גם להראות איך עושים.

יוסי פלדמן: אני מוכרח להגיד שזאת קבוצה נפלאה, והתוצאות היו בהתאם.

יוסי פלדמן: אני חושב שכדאי לכם לשמוע גם את האנשים עצמם.

יוסי פלדמן: הגיל של האנשים האלה הוא מעל 50 שנה.

יוסי פלדמן: אם היום תוציאו אותם אין להם שום סיכוי להיקלט באיזה מקום עבודה אחר והממשלה תצטרך להחזיק אותם כאנשים מובטלים במקום אנשים יצרניים.

יוסי פלדמן: כדאי לציין את זה כי שמענו לאחרונה את מה שאמר שר האוצר, שהוא נגד מתן תמיכה לאנשים ובעד לתת להם עבודה יצרנית.

יוסי פלדמן: הם עוסקים בכל המערכות בתחום הפיתוח, בתחום התיירות, בתחום המורשת, בתחום הערכים.

יוסי פלדמן: בכל הדברים האלה החבורה הזאת עוסקת הלכה למעשה והם בהחלט גורם יצרני.

יוסי פלדמן: אני רוצה לציין, דבר שאופייני לנו, רוב החבורה הזאת היא מאזור נצרת.

יוסי פלדמן: תתארו לכם את ההשפעה שתהיה לפיטוריהם על העיר, 50 איש שהולכים הביתה.

יוסי פלדמן: מה שקצת מעליב ופוגע, שקיבלנו הודעה ב-15 בחודש לפטר אותם ב-15 בחודש, בלי שום הקדמה, בלי שום התרעה, בלי שום פעולה מכינה.

יוסי פלדמן: אני לא יודע איך עושים את זה אבל עובדה.

יוסי פלדמן: אני רוצה לספר לכם כאן איזו חוויה שמלמדת טוב מאוד על האנשים.

יוסי פלדמן: הלכתי אישית לפטר כל עובד ועובד אך ממש נדהמתי בפגישתי עם העובדים.

יוסי פלדמן: אני יודע את הצרות שלהם, יודע אישית מה כל אחד סובל ואיך הוא ייראה אחרי הפיטורים.

יוסי פלדמן: אבל כשישבתי עם העובדים – ואנחנו עובדים בקבוצות קטנות של 4-5 איש – במקום טענות ומענות האנשים אמרו לי תודה.

יוסי פלדמן: התרגשתי מאוד כי אני חושב שמערכת כזאת של יחסי עבודה ומערכת כזאת של הבנת העניין לא מוצאים בכל מסגרת.

יוסי פלדמן: כעת לוקחים אנשים מצוינים כאלה וסליחה, זורקים אותם לרחוב.

יוסי פלדמן: נדמה לי שחייבים לעשות מעשה.

יוסי פלדמן: דבר ראשון, להמשיך להעסיק אותם.

יוסי פלדמן: דבר שני, הייתי מציע לבדוק את הנושא ביסודיות, שתקום איזה ועדה בין-משרדית או מה שלא יהיה, לראות איך ממשיכים את המפעל החשוב הזה.

שאול יהלום: אני מבין שמדובר על 250 אנשים שעובדים בפרויקט כבר 12 שנים.

מיכאל מורג: לא כולם.

שאול יהלום: מתוך ה-250 – 50 הם עובדי המועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות?

מיכאל מורג: לא, 36 עובדים במועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות.

מיכאל מורג: מדובר בסך הכול על 259 עובדים.

שאול יהלום: מר מורג, אולי תסקור בפנינו את העניין, בבקשה.

מיכאל מורג: בסך הכול מדובר על 259 עובדים והם מתחלקים כדלקמן:

מיכאל מורג: 107 ברשות הטבע והגנים, 88 ברשות העתיקות, 28 בחברה לפיתוח עכו ו-36 בחברה להגנת הטבע, המועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות.

מרינה סולודקין: מה שיעור העולים בקרב המפוטרים?

יוסי פלדמן: אצלנו כולם עולים.

אופיר פינס-פז: כמה פוטרו קודם?

חיים אורון: על כמה כסף מדובר?

מיכאל מורג: 10 מיליון שקל לחצי שנה.

יצחק גרוסמן: אני מנהל חטיבת כספים ברשות הטבע והגנים.

יצחק גרוסמן: יש כאן מכלול עובדים שחלקם הם בית-שאנים שבכלל נמצאים בהסכם מיוחד ונכנסו בטעות אל תוך הערימה הזאת.

יצחק גרוסמן: אני לא יודע איך אפשר לפטר אותם כשיש להם הסכם מיוחד.

יצחק גרוסמן: לא ניכנס לזה כרגע.

יצחק גרוסמן: אין ספק שהדברים שמר יוסי פלדמן אמר הם נכונים.

יצחק גרוסמן: לשאלתך, חברת הכנסת סולודקין, רבים מהם עולים חדשים מחבר העמים ומאתיופיה.

יצחק גרוסמן: חלקם מאיימים כעת בהתאבדויות ובהתבצרויות בתוך האתרים שלנו.

יצחק גרוסמן: הנושא הוא כבד וחשוב ביותר.

שוקה דורפמן: אני מנהל רשות העתיקות.

שוקה דורפמן: רשות העתיקות מעסיקה משנת 1992 פועלי הבטחת הכנסה.

שוקה דורפמן: השיא היה בשנת 2002, אז החזקנו 900 איש בקיסריה ובבית-שאן ופועלים מכל רחבי הארץ.

שוקה דורפמן: פועלי הבטחת הכנסה הועסקו במשך 8 חודשים ואחרי זה היו מפוטרים.

שוקה דורפמן: במהלך השנים, באישור, צברנו קבוצת אנשים שעובדים אצלנו כבר 8-11 שנים, חלקם יושבים כאן, שעושים עבודת כפיים חשובה מאוד והגיעו לרמה מקצועית גבוהה מאוד.

שוקה דורפמן: אני בא לייצג אותם.

שוקה דורפמן: אני לא יודע איך רשות העתיקות תסתדר בלי הפועלים האלה אבל אני חושב שאחרי כל-כך הרבה שנים יש בעיה אמיתית.

שוקה דורפמן: אני רוצה לקרוא לכם את המקומות מהם הם באים כי בעצם אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם הרשויות.

שוקה דורפמן: 47 עובדים ותיקים מאשקלון, מקריית-גת, מאום אל-פחם ומנצרת; 49 עובדים זמניים מקרית-גת, מירוחם וממערב ירושלים; 23 עובדות במסגרת פרויקט אימהות חד-הוריות מקריית-גת, באר-שבע, עכו, חיפה, בית-שמש ואור עקיבא; 20 עובדים בפרויקט בית-שאן, באותו הסכם שמר גרוסמן דיבר עליו; ו-19 עובדים בפרויקט קיסריה שגרים באור עקיבא.

שוקה דורפמן: גם בקיסריה וגם באור עקיבא יש הסכם שנחתם בשנת 2002, לפיו תהיה ירידה אטית מדי שנה ובסוף יישארו 10 אנשים לעבודות תחזוקה ושימור באתרים.

שוקה דורפמן: ההסכמים האלה כאילו לא קיימים.

שוקה דורפמן: גם אנחנו קיבלנו הודעה לפטר אותם ב-15 בחודש, את כולם.

שוקה דורפמן: אנחנו מדברים עם כל המשרדים הנוגעים בדבר.

שוקה דורפמן: האנשים האלה רכשו מקצועיות.

שוקה דורפמן: במהלך השנים הכשרנו אותם לעבודה.

שוקה דורפמן: מר יוסי פלדמן ביטא את זה יפה מאוד, אין לי מה להוסיף על מה שהוא אמר.

שוקה דורפמן: אלה אנשים מבוגרים, משפחות חד-הוריות, משפחות במצב סוציו-אקונומי בעייתי מאוד, שאוהבים את מה שהם עושים.

שאול יהלום: יש כאן מישהו מפיתוח עכו? לא.

שאול יהלום: חבר הכנסת אדרי, אתה רוצה לומר כמה מילים כסגן שר בשם משרדך?

יעקב אדרי: אני אומר את זה כמי שדואג לתושבים ולאנשים.

יעקב אדרי: זאת תופעה שחוזרת על עצמה כל שנה.

יעקב אדרי: לצערי הרב טיפלתי בה במשך שנים.

יעקב אדרי: כל שנה היו באים, שובתים על-יד המשרד שלי, וכל שנה עשינו מאמץ גדול מאוד מול האוצר ומול משרד ראש הממשלה ומשרד התעשייה והמסחר.

יעקב אדרי: זאת תופעה שחוזרת על עצמה ופשוט בושה וחרפה שזה קורה.

יעקב אדרי: כל שנה מתעללים באנשים הפשוטים האלה שמקבלים שכר מינימום.

יעקב אדרי: מעדיפים לתת להם דמי אבטלה, לזרוק אותם החוצה במקום שיעשו עבודה כל-כך חשובה בשמש הקופחת.

יעקב אדרי: אני מכיר את האנשים, רואה אותם בבית-שאן, באור עקיבא, בכל האזור עושים עבודה יוצאת מן הכלל בפרויקטים חשובים מאוד לתיירות במדינת ישראל.

פיני קבלו: הם גם יוצרים הכנסה.

יעקב אדרי: הם גם יוצרים הכנסה בעקיפין כי הם עושים דברים אדירים.

יעקב אדרי: תלכו ותראו מה עשו בבית-שאן, בקיסריה ובעוד כמה אתרים.

ואסל טאהא: הם יוצרים הכנסה גם במישרין וגם בעקיפין.

יעקב אדרי: הם מקבלים שכר מינימום ועושים עבודה מצוינת בשימור עתיקות.

יעקב אדרי: והכי חשוב, רוצים לזרוק אותם כדי שיקבלו דמי אבטלה במקום לעבוד.

יעקב אדרי: אני בדקתי את העניין, דיברתי עם שר האוצר, דיברתי עם השר אהוד אולמרט, דיברתי עם כל העולם.

יעקב אדרי: אני לא יודע, אני מקווה שזה לא מלחמה על הגב שלהם.

יעקב אדרי: הסיפור נראה לי לא טוב.

יעקב אדרי: אומרים: יש לי חצי, תביא לי את החצי השני, כך אמר לי מי שאמר לי, אדם מקורב מאוד אליי.

יעקב אדרי: אני נדהם מהעניין הזה.

יעקב אדרי: אני מקווה מאוד, חבר הכנסת שאול יהלום, כיוון שהנושא נוגע לכולנו, שהוועדה תקבל החלטה ברורה מאוד ואיתה נלך למשרד האוצר ולמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

יעקב אדרי: הם צריכים לשבור את הראש אחד לשני ולמצוא פתרון לנושא הזה שהוא כל-כך חשוב.

יעקב אדרי: אני מתנצל שאני צריך לעזוב.

שאול יהלום: מר מורג, האם מסתמן פתרון?

מיכאל מורג: כן.

מיכאל מורג: לפני כן אני רוצה לומר דבר אחר.

מיכאל מורג: מר שוקה דורפמן מרשות העתיקות הבחין בין עובדים זמניים שעובדים כמה חודשים לבין עובדים אחרים.

מיכאל מורג: זה לא הנושא כרגע.

מיכאל מורג: כאן מדובר על העובדים הקבועים בגופים האלה.

מיכאל מורג: העובדים הזמניים זה סיפור אחר שכרגע לא מענייננו.

אופיר פינס-פז: את העובדים הזמניים פיטרתם כבר מזמן.

מיכאל מורג: אנחנו לא מחדשים את החוזה איתם, נותנים להם לגמור את העבודה.

אורית נוקד: אפשר לפטר אותם ביתר קלות.

שאול יהלום: המספרים שהצגת בפנינו הם של העובדים הקבועים?

מיכאל מורג: עכשיו מדובר על פיטורים רק של העובדים הקבועים כי הזמניים מגויסים מראש ל-8 חודשים.

מיכאל מורג: הפתרון המסתמן כרגע, שר התעשייה, המסחר והתעסוקה פנה לשר האוצר בהצעה שלחצי השנה הקרובה נממן את העסקתם – 5 מיליון שקלים על-ידי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ו-5 מיליון שקלים על-ידי משרד האוצר.

מיכאל מורג: למיטב ידיעתי, ואני אומר את זה בזהירות כי אני לא אחראי על היומנים שלהם, הם אמורים להיפגש ולדון בנושא הזה מחר.

מיכאל מורג: זה פתרון לחצי השנה הקרובה.

שאול יהלום: זאת אומרת, לדעתך בחצי השנה הקרובה יש פתרון.

מיכאל מורג: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה סבור שבשנה הבאה בכל מקרה המשרד לא יממן המשך העסקת עובדים קבועים בגופים האלה.

שאול יהלום: מדוע?

מיכאל מורג: כי זה לא תפקידנו.

מיכאל מורג: הסיבה שזה נעשה עד היום, קצת רקע היסטורי – מה שאמרו מר שוקה דורפמן ומר יוסי פלדמן מדויק מאוד.

מיכאל מורג: העובדים האלה הועסקו וחלק גדול מהם, למעלה מחצי מהם גם עברו קורסים מקצועיים לשימור בחברה לפיתוח עכו וברשות העתיקות.

מרינה סולודקין: ולרובם יש תואר שני.

מיכאל מורג: חלקם היו עובדים של חברת תיירות, בפרויקטים של משרד התיירות.

מיכאל מורג: אחרי שמשרד התיירות הודיע שאין לו יותר עניין תיירותי בפרויקטים האלה, מבחינת פיתוחם, לא שאין לו עניין שיהיה פרויקט בכלל, משרד העבודה בזמנו הסכים לקלוט אותם, שלא תונף עליהם חרב הפיטורים.

מיכאל מורג: במשך שנים מדברים על צמצום מספר העובדים האלה.

שאול יהלום: מה השתנה בין לפני 3 שנים לבין השנה?

שאול יהלום: אני רוצה להבין.

שאול יהלום: אם אתם הרגשתם מחויבות להעסיק את 250 העובדים האלה, והם עדיין באמצע עבודתם, הרי הפרויקטים לא הסתיימו ואי אפשר לומר שעכו מפותחת, אז מה השתנה בינתיים?

מיכאל מורג: המשרד הסכים להעסיק אותם לא מתוך שיקולים של פיתוח עכו.

מיכאל מורג: גם זה אבל זה לא השיקול העיקרי, אלא בעיקר כדי למנוע את פיטוריהם.

שאול יהלום: אז מה השתנה?

מיכאל מורג: מה שהשתנה, התקציב שנקרא עבודות מיועדות, שמיועד לעובדים זמניים, קוצץ דרסטית.

מיכאל מורג: אין ביכולת המשרד היום לממן את זה.

אופיר פינס-פז: בעבר הם היו צינור ועכשיו התקציב נופל עליהם.

שאול יהלום: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה הגדול וממלא מקום ראש הממשלה, שמחזיק חצי מדינה, לא מסוגל להשיג 10 מיליון שקל בשנה כדי להעסיק את 250 העובדים האלה לארבעת הפרויקטים?

מיכאל מורג: 10 מיליון שקל לחצי שנה.

מיכאל מורג: התקציב המיועד הזה קוצץ.

שאול יהלום: מה זה קוצץ?

שאול יהלום: הוא לא קוצץ על-ידי הקדוש ברוך הוא.

שאול יהלום: הוא קוצץ על-ידי הממשלה.

שאול יהלום: אני חושב שבכוחו של ממלא מקום ראש הממשלה, שמחזיק פרויקט ראוי לתפארה שכולם משבחים אותו, יכול למצוא את התקציב הדרוש.

שאול יהלום: בסך הכול המדינה משתבחת, אנשים לא עושים כאן סתם עבודות דחק אלא עושים עבודות לתועלת המדינה.

מיכאל מורג: הם בפירוש עושים עבודות יצרניות ולתועלת ענף התיירות.

שאול יהלום: אין ויכוח על כך שבסופו של דבר זאת השקעה, וכמו שאתה אומר – לתועלת התיירות.

שאול יהלום: אז לצורך הדברים האלה אני חושב שאנחנו עוסקים עדיין בסכומים שהמדינה יכולה להתגבר עליהם.

שאול יהלום: אם היה כאן איזה שר זוטר, מילא אבל ממלא מקום ראש הממשלה?

שאול יהלום: הייתי מצפה ממנו שיגמור את העניין הזה.

מיכאל מורג: הרשה לי לא להגיב על כך.

שאול יהלום: קודם כול נשמע את חבר הכנסת מח'ול שהגיש את ההצעה הדחופה.

עסאם מח'ול: ביום רביעי שעבר הוזעקתי על-ידי העובדים בעיר עכו להפגנת עובדים שאינם מאורגנים אפילו בהסתדרות ואף אחד לא מדבר איתם.

עסאם מח'ול: הם קיבלו הודעה שהם הולכים להיות מפוטרים מיד.

עסאם מח'ול: הגעתי למקום וחשתי עד כמה ההחלטה שהתקבלה יוצרת התעללות בעובדים.

עסאם מח'ול: מדובר כאן קודם כול בעבודה דרושה, שלא נגמרה ולא תיגמר כל עוד סוללים כבישים במדינת ישראל וכל עוד חופרים כדי לבנות בתים.

עסאם מח'ול: יתרה מזאת, קבלן שמבצע איזה עבודת בנייה, אם מגלים שם אתרי עתיקות וצריך להציל אותם, או לבדוק ולקבל אישור שאין שם עתיקות, הוא משלם את העלות של זה למישהו במדינה הזאת.

עסאם מח'ול: זאת אומרת, הדבר הזה משולם על-ידי אנשים פרטיים, אפילו לא על-ידי תקציב המדינה בלבד.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים כאן על 250 משפחות, שיש להם ילדים, אנשים מבוגרים שאין להם אופציה נוספת אלא להיזרק לכלבים בסופו של דבר.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים בצל האמירה על פיתוח תרבות עבודה ולא תרבות של קצבאות.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על אווירה בצל האמירה "תלכו לעבוד".

עסאם מח'ול: האנשים האלה משוועים לעבוד, הם רוצים לעבוד, זה כל הפשע שלהם.

עסאם מח'ול: הם קיבלו על עצמם עבודה כזאת, והיא עבודה לא קלה, אני אומר לכם.

עסאם מח'ול: אפילו רק לעמוד שם זה לא הכי סימפטי בעולם.

עסאם מח'ול: אני חושב שאלה אנשים שרצו לתת את הנשמה כדי להתפרנס בכבוד.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על סכומים זעומים.

עסאם מח'ול: מה זה 10 מיליון שקל כדי להעסיק 260 אנשים שמפרנסים את משפחותיהם?

עסאם מח'ול: אגיד לכם עוד דבר, מסתמן דבר מסוכן יותר ומגעיל יותר מכל מה שדיברנו עליו עד כה.

עסאם מח'ול: נמסר לאנשים האלה שאם הם רוצים לעבוד הם יכולים לעבוד אבל לא דרכנו אלא דרך חברת כוח אדם, דרך קבלן.

עסאם מח'ול: מישהו למעלה החליט שיש צורך בעבודה הזאת, יש צורך בעובדים האלה אבל הוא רוצה אותם על הברכיים – בלי זכויות, בלי עבודה מאורגנת, בלי ביטחון תעסוקתי אפילו.

עסאם מח'ול: לכן אומרים להם: אתם רוצים לעבוד?

עסאם מח'ול: תחפשו את דרככם לקבלן שיקבל את זה.

עסאם מח'ול: יש כאן קשר שהוא גרוע יותר ממה שאנחנו מתארים.

עסאם מח'ול: זה לא רק אבטלה אלא ניסיון למכור את הזכות למתן עבודה בכסף לקבלנים.

עסאם מח'ול: אני עוד אבדוק את זה ואני מקווה שלא נצטרך להגיע לעוד איזה אי עָכּוֹיִי (בהקבלה לפרשת האי היווני) או משהו כזה.

עסאם מח'ול: אני חושש שיש כאן עוד פעם קשר בין הון ושלטון.

מרינה סולודקין: הישיבה הזאת חשובה מאוד.

מרינה סולודקין: עוד פעם מפטרים את העולים.

מרינה סולודקין: אני רואה כאן שני דברים.

מרינה סולודקין: קודם כול, זה קונספט כלכלי לא נכון של משרד האוצר.

שאול יהלום: אנשי משרד האוצר לא נמצאים כאן, נכון?

שאול יהלום: הם הוזמנו והעדיפו לא לבוא.

מרינה סולודקין: בזמן משבר כלכלי, במקום לעודד עבודות יזומות מסוג העבודות האלה מחסלים אותן.

מרינה סולודקין: דבר שני, אני אומרת לכם, יש שגרה רעה מאוד במדינה, קודם כול לזרוק את העולים לכלבים.

מרינה סולודקין: כך קורה בכנסת, כך קורה ברשות העתיקות.

עסאם מח'ול: עולים וערבים.

עסאם מח'ול: זה בגלל העי"ן.

קריאה: גם עובדים זה בעי"ן.

אופיר פינס-פז: גם עמיר פרץ זה בעי"ן.

קריאה: רק נתניהו לא בעי"ן.

מרינה סולודקין: כולנו נמצאים כאן.

מרינה סולודקין: תודה ליושב-ראש שאיפשר לקיים את הדיון החשוב הזה.

מרינה סולודקין: אני חושבת שעלינו לפנות לממלא מקום ראש הממשלה, למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ולמשרד האוצר ולומר להם שמאוד לא נכון לעשות את זה.

מרינה סולודקין: אני מרגישה מה קורה במדינה, יש אכזבה ותסכול בגלל שזה נמשך שנים רבות, זה זלזול, זה יחס לא טוב לאנשים.

מרינה סולודקין: כמו שאומרים כאן, אלה אנשים מקצועיים שרוצים לעבוד, שיודעים לעבוד, שאוהבים את המדינה.

מרינה סולודקין: אבל כנראה יש דברים חשובים יותר.

משה כחלון: אני מסכים לחלק גדול מהדברים שנאמרו כאן.

משה כחלון: אולי לא לכל כי אני לא יכול להסכים עם כל הדברים של חבר הכנסת מח'ול.

משה כחלון: בדמיון שלי אני לא מסוגל להגיע עד אי בעכו, אבל העיקרון נכון.

משה כחלון: זה באמת תעודת עניות לממשלה, שאני חלק מהקואליציה בה, שממשיכה בתהליך הפיטורים ומעודדת קצבאות.

משה כחלון: אני מציע, גם חברתי חברת הכנסת סולודקין שהגיעה בשם העולים, גם חבר הכנסת מח'ול שהוזמן על-ידי כמה אזרחים ערבים, וגם אני שבאתי בשם עיירות הפיתוח – יש לנו כאן כמה נקודות הסכמה, שכולם אזרחי המדינה וצריך לדאוג לכולם.

משה כחלון: כדי לא לחזור על הדברים, אני מניח שיש כאן קונצנזוס על מצעד האיוולת הזה והשיטה השגויה של הממשלה, בין אם זה משרד האוצר ובין אם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

משה כחלון: אני מציע ליושב-ראש הוועדה שכולנו, אופוזיציה וקואליציה, נקבל החלטה שמקובלת על כולם ונפנה בקריאה לגורמים לתקן את העוול הזה.

משה כחלון: הבנתי גם מנציג רשות העתיקות שהעובדים האלה דרושים.

ואסל טאהא: רוב הדברים העיקריים נאמרו כבר.

ואסל טאהא: רציתי להוסיף כמה דברים מהניסיון שלי על הכנסות רשות העתיקות.

ואסל טאהא: אני חושב שצריכים לעשות בדק בית.

ואסל טאהא: 10 מיליון שקל זה תקציב זניח לגבי עובדים ברשות כזאת שעושה עבודה נהדרת.

ואסל טאהא: צריך לראות גם כמה היא מכניסה, מה הן הכנסותיה בהשוואה להוצאות האוצר.

ואסל טאהא: אני חושב שאם היא לא מכניסה 10 מיליון שקלים אזי היא מכניסה חלק גדול מהם.

ואסל טאהא: אני אישית עֵד.

ואסל טאהא: כשהייתי ראש רשות בכפר כנא הכריזו על כפר כנא כולו כאתר עתיקות.

ואסל טאהא: כל אימת שחופרים ובונים בית בכפר מאלצים להזמין פיקוח מרשות העתיקות ומשלמים לה הון תועפות.

ואסל טאהא: צריך לעשות בדיקה, לראות לאן ההון הזה הולך, כמה הכנסות יש.

ואסל טאהא: אני חושב שרשות העתיקות זה עסק רווחי.

אופיר פינס-פז: 10 מיליון שקל זה קטן עליהם.

ואסל טאהא: צריך להקצות להם עוד יותר עובדים ולהשקיע בהם עוד יותר מפני שהם מביאים הכנסות, אם הקונספציה היא באמת חיסכון ורווח.

ואסל טאהא: אני חושב שרשות העתיקות יכולה להרוויח, בנוסף לכל העבודה החשובה שהיא עושה.

ואסל טאהא: אני בעד.

יוסי פלדמן: מה עם המועצה לשימור?

ואסל טאהא: בלי להתייחס לפיטורים, תנאיי העבודה של העובדים ברשות הם קשים מאוד.

ואסל טאהא: אני מכיר את זה מקרוב ואני בקשר עם הרבה עובדים של הרשות.

ואסל טאהא: בנוסף לכך, מתעללים בהם.

ואסל טאהא: אין להם שום יציבות.

ואסל טאהא: בסוף השנה מחכים לפיטורי עובדים, מחכים למכתבים האלה.

ואסל טאהא: הם לא יכולים לבנות את עצמם ולסדר את החיים שלהם כי יש להם חשש שאולי ביוני או באוגוסט יפטרו אותם.

אופיר פינס-פז: מר עמוס גלעד היה מגיש על זה כבר 4 תביעות.

ואסל טאהא: קשה מאוד להמשיך במצב כזה.

ואסל טאהא: אני בעד שנצא בקריאה אל"ף לשפר את התנאים שלהם, בי"ת להחזיר אותם לעבודה ולא להעסיק אותם דרך חברות כוח אדם, שאחרת ברור שיש כאן ספסרות, שמוכרים כאן משהו.

אורית נוקד: אני רואה שאין נציגות של האוצר ואני חושבת שלא בכדִי.

אורית נוקד: הרעיון לפטר אנשים מבוגרים שעוסקים בעבודות כפיים, בעבודות בנייה ושימור שיש בהן גם אלמנט של חינוך והקניית ערכים, נראה לי באמת חלמאי ובוודאי לא אנושי.

אורית נוקד: נוסיף לזה את מצב האבטלה, ואני לא רוצה להכביר במילים.

אורית נוקד: יש כאן באמת פגיעה קשה מאוד בחלשים, ולא נחזור על כל העי"ן'ים אבל זה נכון.

אורית נוקד: אני חושבת שהרעיון לתת אקמול לחצי שנה אולי יכול לתת פתרון מידי כדי לא לאפשר את הפיטורים אבל אני חושבת שזה לא מספיק.

אורית נוקד: לכן אני חושבת שמעבר למה שאמרו חבריי, יש מקום לשקול שהוועדה תצא בקריאה להקמת ועדה שתבחן את הנושא הזה על כל היבטיו.

אורית נוקד: שלא נעמוד בפני סיטואציה, שהבנתי שחוזרת ונשנית מדי שנה, שבעצם שמים את העובדים הקבועים הוותיקים כבני ערובה.

אהוד יתום: כל אחד עם מערכת האזעקה שלו.

אהוד יתום: אני הוזעקתי על-ידי מר יוסי פלדמן, כמי שקשור נכון לרגע זה יותר לתחום שהוא מייצג אבל אני אשמח כמובן לשרת את יתר התחומים כי הם נושאים חשובים מאוד.

אהוד יתום: כמה אתרים היסטוריים נותרו לנו, כמה מורשת, כמה חינוך, כמה ריאות ירוקות?

אהוד יתום: כמה?

אהוד יתום: אפשר להעלות סימני שאלה גדולים מאוד.

אהוד יתום: אני חושב שיש כאן התאגדות שבאמת לא מאפיינת את הכנסת, של עולים, של אזרחים ישראלים ערבים, של ילידי הארץ ואחרים.

אהוד יתום: אני מציע לכולנו לא להפוך את זה לסקטוריאלי.

אהוד יתום: אין כאן בעיה של ערבים ואין כאן בעיה של עולים.

אהוד יתום: אני בטוח שבקרב כל האנשים כאן יש גם צברים שנולדו בארץ, שנולדו בבית-שאן ובכל המקומות האחרים.

אהוד יתום: ביחד בכוחות משותפים – כאן זה בא לידי ביטוי בצורה הולמת מאוד – צריך לשלב ידיים – כמו שהולכים בהפגנות נגד הגדר או בהפגנות האחד במאי.

אהוד יתום: צריך לשלב ידיים – חבר הכנסת שאול יהלום יהיה באמצע – ללכת ולהיאבק.

אהוד יתום: אני חושב שלא יעלה על הדעת להעלות על הדעת לפטר את העובדים החשובים האלה.

אופיר פינס-פז: העניין הזה ממש מדכא.

אופיר פינס-פז: למה הוא מדכא?

אופיר פינס-פז: אמנם אני שמח שיושב-ראש הוועדה כינס את הדיון היום אבל הנושא הזה נמצא על סדר היום, לפחות שלי, כבר כמעט 10 ימים וזה לא מעניין אף אחד במדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: פשוט לא מעניין אף אחד במדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: תראו, גם אין כאן תקשורת.

אופיר פינס-פז: לא מעניין.

אופיר פינס-פז: 260 איש הולכים הביתה.

אופיר פינס-פז: אני זוכר, חבר הכנסת שאול יהלום, שהיו זמנים בהם כאשר 260 היו הולכים הביתה כל המדינה היתה רועשת.

אופיר פינס-פז: אתה מקשיב לוויכוח ולא מאמין שזה קורה לך.

אופיר פינס-פז: על 5 מיליון שקל מוציאים לכולם את העיניים.

אופיר פינס-פז: למה?

אופיר פינס-פז: קודם כול יש כאן ויכוח אידיאולוגי.

אופיר פינס-פז: באוצר, מאז שגברת אורה נמיר הובילה את ההסדר הזה, זה תקוע להם בגרון, הם לא מסוגלים לבלוע.

אופיר פינס-פז: כל הזמן הם נלחמים נגד העניין הזה, וזה מלחמה אידיאולוגית.

אופיר פינס-פז: הם אומרים: מה פתאום?

אופיר פינס-פז: ככה לא עושים.

אופיר פינס-פז: אבטלה בסדר, אנחנו יודעים מה זה מובטלים.

אופיר פינס-פז: אבל להעסיק בדרך הזאת?

אופיר פינס-פז: האנשים האלה, שהתחילו כעובדים בעבודות יזומות, הפכו להיות עובדים מקצועיים, רכשו התמקצעות.

אופיר פינס-פז: זה כבר לא עבודות יזומות, זה כבר עסק רציני הרבה יותר.

אופיר פינס-פז: אבל האוצר עדיין בקונספציה ההיא.

אופיר פינס-פז: דבר שני, לך תפתור מה שבין השר נתניהו לשר אולמרט.

אופיר פינס-פז: הרי כל המדינה יודעת על כך.

אופיר פינס-פז: הרי אם היה מדובר בשר זוטר השר נתניהו מזמן היה נותן לו את הכסף.

אופיר פינס-פז: בגלל שזה השרים אולמרט ונתניהו אז לא יוצא שום דבר.

אופיר פינס-פז: שם זה מלחמת העולם השלישית, על כל נושא.

אופיר פינס-פז: אני לא אוהב להסתיר דברים.

אופיר פינס-פז: כולנו יודעים את האמת.

אהוד יתום: אז תגיד לשר אולמרט שיפנה לשר שטרית.

משה כחלון: במפלגת העבודה כולם כמובן ביחסים חבריים מאוד ...

אופיר פינס-פז: כשהשר אהוד אולמרט יצטרך לבחור מי יגן עליו, האמינו לי שהוא לא יבחר באופיר פינס-פז.

אופיר פינס-פז: אבל במקרה הזה הכול ברור לגמרי.

אופיר פינס-פז: הנה השר אולמרט בא ונתן 5 מיליון שקל.

אופיר פינס-פז: אגב הוא צודק כי זה לא תקציב שהוא באמת משתמש בו.

אופיר פינס-פז: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה הוא צינור להעברת הכסף הזה, זאת האמת.

אופיר פינס-פז: בא ונתן 5 מיליון שקל.

אופיר פינס-פז: יפה מאוד.

אופיר פינס-פז: זה שהאוצר מתעקש, זאת התעקשות מקוממת ומכעיסה.

אופיר פינס-פז: עזבו אותי מהצהרות ועזבו אותי מהודעות.

אופיר פינס-פז: יושבים כאן 4 חברי כנסת מהקואליציה.

אופיר פינס-פז: הם צריכים לעשות דבר אחד קטן מאוד, אני אומר את זה לכולכם, להתקשר בטלפון אל חבר הכנסת גדעון סער ולהגיד לו: תשמע יקירי, אם זה לא מסתדר עד מחר אנחנו נעדר בהצבעות בקריאות הטרומיות, לא יכולים לבוא, מצטערים.

אופיר פינס-פז: אתם פראיירים, אתם חבורת "שפוטים" של הקואליציה.

אופיר פינס-פז: אתם יודעים כמה פעמים אני עשיתי את זה?

אופיר פינס-פז: אני מודיע לכם שב-5 דקות חבר הכנסת גדעון סער יתחיל לרוץ, להזיע, וביבי שמיבי גיבי, ויביא פתרון.

אופיר פינס-פז: כי מחר הוא לא הולך להפסיד בהצבעות הטרומיות גם אם זה יעלה 5 מיליון שקל וגם אם זה יעלה 15 מיליון שקל.

אופיר פינס-פז: זה מה שאני מציע לעשות.

אופיר פינס-פז: אל תציע לי הצעות והצהרות.

אופיר פינס-פז: היינו בסרטים האלה.

אופיר פינס-פז: האוצר לא רואה אתכם אפילו ממטר.

אופיר פינס-פז: לא בא לכאן בן אדם מן האוצר.

אופיר פינס-פז: למה?

אופיר פינס-פז: הוא יודע שאתם תצהירו הצהרות.

אופיר פינס-פז: פעם אחת תעמידו אותם במבחן.

אופיר פינס-פז: אתם יודעים מה, בואו נדבר עכשיו הכי אמיתי.

אופיר פינס-פז: אם לא בשביל למנוע פיטורי 260 עובדים אז על מה לעשות סנקציות?

אופיר פינס-פז: זה דבר אמיתי, זה דבר שהוא בר-פתרון, זה דבר שהוא במנדט שלכם.

אופיר פינס-פז: אני חושב שאתם יכולים להביא כאן תוצאה.

אופיר פינס-פז: זאת הדרך שאני מציע לכם לנקוט כאן.

משה גבאי: כל זה למחר.

שאול יהלום: תודה על ההצעות.

רפי בן-שטרית: אני ממלא מקום ראש עיריית בית-שאן.

רפי בן-שטרית: אני רוצה לומר לך, סגן יושב-ראש הכנסת חבר הכנסת משה כחלון, כאיש ליכוד, כחבר מרכז ליכוד – חבר הכנסת פינס-פז צודק.

משה כחלון: קורה לפעמים שחבר הכנסת פינס-פז צודק.

רפי בן-שטרית: מדובר באנשים קשי-יום, אנשים שיהיו נטל על מחלקת הרווחה.

רפי בן-שטרית: הרי במילא הם יבואו ויקבלו דמי אבטלה, במילא המדינה תצטרך לממן את הקצבאות שלהם, במילא המדינה תשלם להם הבטחת הכנסה.

רפי בן-שטרית: אם הכסף לא ייצא מכאן הוא ייצא ממקום אחר.

רפי בן-שטרית: מדובר באנשים קשי-יום שהמכה הזאת היא מכת-מוות להם ולמשפחותיהם.

רפי בן-שטרית: מדובר באנשים – אצלנו זה 40 וכמה אנשים – שברובם הגדול הם מפרנסים יחידים במשפחותיהם.

רפי בן-שטרית: אני מקווה שכל ה-260 יחזרו לעבודה והכול יהיה בסדר אבל צריך לזכור שלגבי בית-שאן נעשה הסדר מיוחד בשנת 2002 שדיבר על חיסול הפרויקט – אני משתמש בכוונה במילה קרדינלית – בתקופה של חמש שנים, כאשר בכל שנה יפטרו 10% מהעובדים.

רפי בן-שטרית: הפרויקט הזה אמור להסתיים בעוד שנה וחצי.

רפי בן-שטרית: היום באים ואומרים להם שהמסמך עליו חתם בזמנו ראש העירייה לשעבר עם מנכ"ל משרד העבודה והרווחה דאז הוא הסכם ש"מצפצפים" עליו והוא לא קיים.

רפי בן-שטרית: היום, שנה וחצי לפני תום התקופה, מפטרים את כולם ושולחים אותם הביתה.

רפי בן-שטרית: אני קורא לכל חברי הוועדה להתלכד ולהתאחד סביב העניין הזה.

רפי בן-שטרית: אני אומר עוד פעם, חברי הכנסת כחלון ויתום וחברי סגן השר אדרי שלא נמצא כאן וכל האחרים, חברת הכנסת מרינה סולודקין, בפרויקט בבית-שאן יש גם עולים ועולות.

רפי בן-שטרית: צריך להתאחד כאן ולהתלכד, מעבר לשיקולים של קואליציה-אופוזיציה וללכת על העניין הזה עד הסוף כדי להחזיר אותם לעבודה.

פנינה פירסטון: אם זה לא היה כל-כך עצוב אז זה היה מאוד מצחיק.

פנינה פירסטון: בין כל הכשרונות שיש לי, אין לי כשרון לכתוב פיליטונים.

שאול יהלום: איך את קשורה לנושא הזה?

פנינה פירסטון: אני מפורום הארגונים נגד אבטלה.

פנינה פירסטון: מצד אחד מורידים קצבאות "כי אנשים כאן נצלנים, שיילכו לעבוד".

פנינה פירסטון: מצד שני אחר-כך הולכים ומאמצים את תוכנית ויסקונסין, לוקחים שוב מהקצבאות כדי שאנשים יילכו לעבוד.

פנינה פירסטון: אז מה, כאן יפטרו את האנשים האלה ויגידו להם: תקבלו קצת דמי אבטלה, אבל אתם בטלנים אז אתם תלכו לתוכנית ויסקונסין?

פנינה פירסטון: הרי שם אין עבודה.

פנינה פירסטון: לאימהות החד-הורית הבטיחו עבודה אז הנה כבר שמענו שגם הן תלכנה הביתה.

פנינה פירסטון: מה זה כאן?

פנינה פירסטון: והכי עצוב מהכול, מילא השר נתניהו "מקרקס" את כל המדינה הזאת, הוא והאוצר חושבים שכולם לא מבינים.

פנינה פירסטון: אבל אתם חברי הכנסת, ובמיוחד מהקואליציה, אתם מצביעים בעד תוכנית ויסקונסין, מצביעים בעד הורדת הקצבאות.

מרינה סולודקין: גברתי, לא כולם.

פנינה פירסטון: הבטיחו לנו שיש עכשיו התעוררות כלכלית.

פנינה פירסטון: אז הנה, שמעתם מה אמר חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

פנינה פירסטון: אז מה, את כולכם "מקרקסים"?

פנינה פירסטון: אתם נותנים להם "לקרקס" אתכם כך?

שאול יהלום: אני מבקש לסכם את הדיון, אחרת חברי הכנסת יתפזרו ואנחנו נישאר עם סיכום ביד ובלי חברי כנסת.

שאול יהלום: צדק חבר הכנסת פינס-פז, אם אנחנו נראה את זה כפרויקט – אני אומר את זה לכל חברי הכנסת, ובפרט לחבריי מהקואליציה – אפשר באמת לפתור את זה.

שאול יהלום: התועלת היא רבה ואילו הסכומים לא בשמים.

שאול יהלום: אנחנו שומעים כאן שיש לזה פתרונות, של 5 מיליון שקל ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ו-5 מיליון שקל ממשרד האוצר.

שאול יהלום: אז צריך לדאוג לעוד 5 ו-5 ולא באופן זמני אלא להגיד שהפרויקט הזה ימשיך, לא רק לשנה.

שאול יהלום: אני חושב שהסיכום שלנו צריך להיות כדלקמן: קודם כול, הוועדה שוללת מכל וכל את הפסקת הפרויקט, ורואה בפרויקט הזה חשיבות לא רק לתעסוקת עובדים, בתוכם עולים חדשים, אלא ובעיקר השקעה חשובה להשבחת אתרים במדינה.

שאול יהלום: הנושאים האלה חשובים למדינה, יחד עם שמירת התעסוקה.

שאול יהלום: אנחנו רואים בחומרה רבה את העובדה שנציגי האוצר שהוזמנו ואישרו את בואם לא באו לכאן.

שאול יהלום: אנחנו נתלונן על כך בפני מי שצריך ונוציא לפועל את הסעיף בתקנון הנוגע לכך.

שאול יהלום: אנחנו קוראים לשר התעשייה, המסחר והתעשייה ולשר האוצר למצוא פתרון כספי מידי לעניין.

שאול יהלום: לדעת הוועדה, הסכומים הדרושים לנושא הם לא גבוהים וניתן להקצות אותם.

שאול יהלום: הייתי מציע לשני חבריי מהליכוד שנמצאים כאן - - -

אהוד יתום: גם חברת הכנסת מרינה סולודקין, אל תשכח.

מרינה סולודקין: אני לא חברת הוועדה.

שאול יהלום: גם חברת הכנסת מרינה סולודקין ואני אתכם, גם אני בקואליציה, והיה כאן חבר הכנסת אדרי שאין לי ספק שהוא אתכם.

שאול יהלום: היו כאן 5-6 חברי כנסת מהקואליציה.

שאול יהלום: אני מציע ומבקש שחברי הכנסת יתום וכחלון ירכזו את הפעילות בנושא, ירכזו את ההשפעה הפוליטית אל מול יושב ראש הקואליציה, חבר הכנסת גדעון סער, על מנת למצות השפעתנו הפוליטית על שני השרים, חברי הכנסת בנימין נתניהו ואהוד אולמרט, חברי מפלגתכם.

שאול יהלום: כולנו נשרת אתכם ונשתף פעולה בעניין הזה.

שאול יהלום: אני מקווה שבעקבות ההחלטה הזאת, שהיא החלטה ברורה, העניין ייפתר.

שאול יהלום: מר מורג, אנחנו מבקשים שתעביר את ההחלטה גם לשר התעשייה המסחר והתעסוקה.

שאול יהלום: אני מבקש שתדווחו לנו בתוך כמה ימים כיצד העניין מתקדם.

שאול יהלום: אני רוצה לא רק להודות אלא להעריך ולהוקיר את כל העובדים שעושים, כפי שהבנו כאן, עבודה נאמנה ויפה ומשתמשים בכל הניסיון שהם רכשו.

שאול יהלום: אני מאחל לכם שהפעילות שלנו תאפשר לפרויקט להימשך לאורך ימים ושנים.

משה גבאי: מרכיב הזמן כאן הוא חשוב מאוד.

יוסי פלדמן: אני רוצה לציין דבר חשוב מאוד.

יוסי פלדמן: עוד 15 ימים הפיטורים נכנסים לתוקפם.

יוסי פלדמן: לפי החוק אם יהיה הסדר אחרי 15 ימים אי אפשר יהיה להחזיר אותם לעבודה במשך חצי שנה.

יוסי פלדמן: זאת אומרת, אם לא יעשו את זה מיד לא ניתן יהיה להחזיר את הפועלים האלה גם אם ירצו וגם אם יהיה כסף.

שאול יהלום: מר מורג, מחר תדווח לנו מה אירע באותה פגישה.

יוסף מוסעב כנאנה: יש אנשים שביום חמישי יהיו כבר בלשכת העבודה.

יוסף מוסעב כנאנה: צריך לקרוא להקפיא את הפיטורים.

שאול יהלום: הוועדה רואה כצעד ראשון הקפאה לאלתר של הפיטורים וקוראת למשרד התעשייה המסחר והתעסוקה לעשות זאת מיד.

שאול יהלום: תודה רבה.

שאול יהלום: הישיבה נעולה.