ועדת המשנה לאינטרנט וטכנולוגיית המידע, כנסת 16, פרוטוקול מספר 11, 2005-07-26 12:00

מיכאל איתן: הישיבה מתחלקת לשניים.

מיכאל איתן: נתחיל בחלק השני.

מיכאל איתן: בחלק השני רציתי שנטפל בנושא של דואר זבל.

מיכאל איתן: יש בכך חשיבות, לא רק בגלל הצעות חוק פרטיות שכבר נמצאות על שולחן הוועדה, אלא שאתמול גם עברה גם הצעת חוק ממשלתית, שהממשלה דוחפת.

מיכאל איתן: הנושא הזה יידון בחלק השני של הישיבה שלנו.

מיכאל איתן: אנחנו נקדיש לו גם קצת יותר זמן באופן טבעי.

מיכאל איתן: בחלק הראשון רציתי שנטפל בשני נושאים.

מיכאל איתן: אחד זה הנושא של ממשל זמין והשני בנושא של תוכניות לצמצום הפער הדיגיטאלי.

מיכאל איתן: איציק צלצל אליי בבוקר וביקש שנקדיש יותר זמן לנושא של הממשל הזמין ואני מוכן לקבל את ההמלצה שלו.

מיכאל איתן: אני רוצה להגדיר את הנושא.

מיכאל איתן: כשאנחנו מדברים על ממשל זמין, זה מושג שטבענו אותו לראשונה בשנת 6-1995, ואנחנו מדברים על כך שהממשל, באמצעות הטכנולוגיה, יכול להיות הרבה יותר זמין לאזרח.

מיכאל איתן: זה יכול להיות באמצעות הרבה טכנולוגיות, אבל אנחנו בעיקר מתמקדים בטכנולוגיה של האינטרנט ובכל מה שקשור לטכנולוגיית המידע.

מיכאל איתן: מתמקדים בעיקר באינטרנט.

מיכאל איתן: אפשר לבוא ולומר שגם מערכות מענה קולי, זה שיפור שירות לאזרח וממשל יותר זמין, אני לא סותר את זה, אבל אני רוצה שאנחנו נתמקד בעיקר בהיבטים של האינטרנט ושימוש בטכנולוגיה הזאת בלי לשלול את האחרות.

מיכאל איתן: זאת נקודה ראשונה.

מיכאל איתן: נקודה שנייה, על מנת שממשל יהיה זמין, בעצם אנחנו מדברים על שתי קטגוריות שהיינו מתמקדים בהן.

מיכאל איתן: אחת, שהממשל יוכל להציג את המידע שיש לו לטובת האזרח.

מיכאל איתן: מכאן נגזרת שאלה או הנחה שהיא צריכה להיות בבסיס המחשבה הדמוקרטית, של מה זה מידע ממשלתי.

מיכאל איתן: וצריך לצאת מנקודת מוצא שאומרת שאין בעצם מידע ממשלתי ששייך רק לממשלה.

מיכאל איתן: הממשלה, בדמוקרטיה, היא נאמן הציבור, היא פועלת עבור הציבור ולכן כל מידע שיש לממשלה הוא בעצם מידע ששייך לציבור, כמובן כפוף למגבלות מסוימות.

מיכאל איתן: והמגבלות אצלנו בארץ קבועות בחוק חופש המידע שקובע שורה ארוכה של מגבלות ושורה ארוכה, אפילו, של גופים.

מיכאל איתן: זה מתחיל בגופים שאינם כפופים לחוק, כמו למשל זרועות הביטחון, ועובר לשורה ארוכה של היתרים, שגופים שכן כפופים לחוק, יכולים למנוע העברת מידע לציבור.

מיכאל איתן: אנחנו לא נדבר היום בכלל בעניין הזה של ההיבטים היותר רחבים של החוק של הצדקה או אי הצדקה למסירת מידע מסוים.

מיכאל איתן: אנחנו נצא מנקודת הנחה שמה שהחוק קובע במדינת ישראל, לגבי חובת הממשל לספק את המידע לציבור, אנחנו רוצים שהחוק ימולא כלשונו וכרוחו, ואנחנו באים עם טכנולוגיית האינטרנט על מנת לשפר את הצגת המידע הציבורי, לציבור.

מיכאל איתן: בפרק הזה, או בסוגיה הזאת, אני חושב שאנחנו נצטרך לדבר קצת על איך מחייבים את הממשלה לעשות את הדברים, אבל לא רק בהיבט שכל משרד ממשלתי יצטרך לפתוח אתר אינטרנט ולהציג בו מידע.

מיכאל איתן: חובה לעדכן.

מיכאל איתן: מידע לא מעודכן לא שווה שום דבר.

מיכאל איתן: איפה החובה הזאת כלולה?

מיכאל איתן: מי מרגיש שהוא חייב?

מיכאל איתן: מה עושים אם מי שחייב לעדכן, לא מעדכן?

מיכאל איתן: ומסר מידע לא מעודכן?

מיכאל איתן: כמה מידע לשים?

מיכאל איתן: אנחנו מדברים על הצגת מידע.

מיכאל איתן: מה איכות המידע שאנחנו נותנים?

מיכאל איתן: האם יש תקינה לדברים האלה?

מיכאל איתן: אני חושב שאלה דברים, אם אנחנו מדברים על ממשל זמין, הדבר הבסיסי הראשוני זה באמת מסירת המידע, הוא גם קל טכנית, הוא יותר קשה תרבותית, דמוקרטית, ארגונית, הטמעה של המחויבות לעניין.

מיכאל איתן: זה החלק היותר קשה.

מיכאל איתן: בעניין הטכנולוגי אני חושב שעצם הצגת המידע היא כבר פחות בעייתית.

מיכאל איתן: יש נקודה שהיא קשורה בהצגת המידע והיא הצורה שבה הממשל מחזיק את המידע.

מיכאל איתן: אם אנחנו מדברים על יעילות ויכולת של ממשל להציג מידע החוצה, המידע הזה נצבר באלפי או במאות יחידות ממשלתיות וגורמים ממשלתיים שונים, איך הממשל מתארגן בצורה כזאת שאפשר יהיה לאסוף את המידע ולהציג אותו.

מיכאל איתן: אלה הדברים שקשורים בתחום של הצגת המידע.

מיכאל איתן: התחום השני של ממשל זמין זה התחום של האינטראקציה; איזה כלים אנחנו נותנים, כספקי שירות.

מיכאל איתן: הממשל כספק שירות, איזה כלים הוא נותן לאזרח על מנת שהאזרח יקבל את השירות הטוב ביותר, תוך שימוש בטכנולוגיות שקיימות היום.

מיכאל איתן: וכולכם יודעים את הדוגמאות.

מיכאל איתן: איך אנחנו יכולים להביא למצב שבמקום ללכת, לעמוד בתור, לבצע פעילויות מול הממשל, עושים את הכול מהבית, באמצעות המחשב.

מיכאל איתן: בשני ראשי הפרקים האלה, אני מצפה שבתוך פרק זמן קצר הממשלה תבוא עם תוכנית, תוכנית שתשתרע על פני שלוש שנים (למרות שיש לנו כבר הרבה תוכניות בדרך, שהיו בעבר והרבה הצהרות), אבל אני הפעם מוכן להשקיע מאמצים, והייתי רוצה אפילו ללכת בדרך מאוד לא שגרתית, פשוט לחוקק חוק שנקרא "חוק ממשל זמין".

מיכאל איתן: זה לא חוק פשוט, וצריך להשקיע בו המון המון עבודה, אבל יכול להיות שאם תהיה לנו מסגרת בחוק, שתייצר את התקנים, את אמות המידה, את החיובים, אז אנחנו נוכל, ביתר תוקף, גם לקבל את התקציבים הנדרשים וגם לקבוע את קצב ההתקדמות וגם לתבוע מהממשלה שהיא תעמוד בקצב ההתקדמות שהיא קבעה בחוק.

מיכאל איתן: אלה הם, פחות או יותר, הדברים שאני רציתי לומר בקשר לממשל זמין.

מיכאל איתן: לגבי הנושא של הפער הדיגיטאלי, אנחנו רק נדווח הפעם, ואנחנו נעשה את זה בפעם אחרת, בהרחבה רבה יותר.

מיכאל איתן: והיום נקדיש את הזמן בעיקר לנושא של ממשל זמין.

מיכאל איתן: מה שלא מצא חן בעיניי מבחינת התפקוד של הכנסת ושלי, כיושב ראש ועדת האינטרנט וטכנולוגיית המידע, שאני אף פעם לא יכולתי לשים את האצבע על העניין ולהגיד, בתור גורם שמפקח על הרשות המבצעת אני יודע פחות או יותר מה המדיניות לטווח ארוך ואיפה אנחנו עומדים בכל פרק זמן.

מיכאל איתן: אף פעם לא דרשתי ולא קיבלתי נייר ששואל בעצם את הממשלה, 'תשמעו, יש לכם תוכניות?

מיכאל איתן: תנו לי נייר, אני מוכן כל שלושה חודשים לקיים ישיבה ותראו לי איך אתם מתקדמים, כל שלושה חודשים, לפי התוכניות שאתם מכינים'.

מיכאל איתן: ואני מרגיש לא בסדר עם עצמי שככה הדברים מתגלגלים.

מיכאל איתן: אז אני אומר 'יותר טוב מאוחר מאשר לעולם לא'.

מיכאל איתן: היתה לי סדרת פגישות עם אנשי האוצר ועם החשב הכללי ואני מבין מהם שהם מוכנים שאנחנו ננסה ללכת בשיטה שאני מציע ולעשות את הדברים בדרך אחרת.

יצחק כהן: נתחיל מהסוף להתחלה.

יצחק כהן: אנחנו ביקשנו ממר מיכאל איתן שאת הנושא של הפער הדיגיטאלי לא להעלות עכשיו משתי סיבות.

יצחק כהן: האחת, אנחנו עוד לא ערוכים לגבי תוכניות העתיד.

יצחק כהן: השנייה, מתפרסם ביום שישי זה עוד פעם מכרז לפונקציה של יועץ על במשרד האוצר לנושא של דיון משאבי לאתר הדיגיטלי ואני חושב שלבוא ולהגיד אותו דבר כמו שאני אומר כאן, שעדיף לתקוף את הנושא הזה ברגע שיתמנה אחד שייכנס לנושא, שאנחנו נקבע תוכנית עבודה עתידית לגבי הנושא של פער דיגיטאלי דיון משאבי וכל השאר , כאשר אנחנו לא יודעים מי האיש שהולך ללוות את הנושא הזה.

יצחק כהן: אז ביקשתי ממר מיכאל איתן לדחות את הנושא.

יצחק כהן: לגבי ממשל זמין.

יצחק כהן: אני יודע שהחשב הכללי מבקש לא לקרוא לזה ממשל זמין, אלא לקרוא לזה GOV.IL כי הוא רוצה שיהיה שם אחד לילד הזה.

יצחק כהן: לגבי הנושא התקציבי, התקציב בשנת 2006-2005, אנחנו לא הולכים שדרוג של התקציב.

יצחק כהן: הוא בסדר גודל של 35 מיליון שקל, במשרד האוצר.

יצחק כהן: אני מאמין שבמשרדי הממשלה, אם נעשה חיתוך במשרדי הממשלה, יש עוד 15 מיליון שקלים, שמטפלים בנושא של האתרים ואנחנו מגיעים לסדר גודל של 50 מיליון שקל, תקציב שנתי בנושא של ממשל זמין, בנושא של שירותים ובנושא של התכנים.

יצחק כהן: כמו שמיקי אמר, אני לא חושב שזה מספיק ובמפורש צריכים לדון בנושא הזה.

יצחק כהן: אנחנו נפלנו בעיתוי טוב מאוד.

יצחק כהן: אנחנו צריכים להגיש לאגף תקציבים תוכנית עבודה לגבי שלוש השנים הקרובות ואנחנו לא רק מבקשים, אלא אנחנו רוצים שותפות ומעורבות של מר מיכאל איתן בנושא הזה, של ועדת האינטרנט בכנסת ישראל שתשב איתנו ON AND ON, כמו שאנחנו יושבים בעניינים נוספים במשרד האוצר, בנושא של מה עשינו ומה אנחנו הולכים לעשות.

יצחק כהן: זה הדבר הטוב ביותר, כך אנחנו נעמוד בציפיות ואנחנו גם לא נסטה ימינה ושמאלה בכיוונים האלה.

יצחק כהן: לגבי ערך מוסף למה שאנחנו עושים היום.

יצחק כהן: אנחנו דיברנו לכל אורך הדרך שאנחנו מטפלים בשירותים.

יצחק כהן: בתכנים, לקחנו לתשומת לבנו את מה שאמרת, שהכול צריך להתחיל מלמטה למעלה, קודם המשרדים.

יצחק כהן: לראייה, לאור היוזמה שלך החשב הכללי הוציא שלוש הודעות בחודש האחרון, אלף – טיפול של משרדים בנושא של התכנים, בית – דיווח של כל סגני המנהלים הכלליים והמנהלים הכללים במשרדי הממשלה מה קורה בתכנים עצמם ואיך תוך חודשיים הולכים לעבות או הולכים לשפר את כל שרשרת התכנים, כולל כל המסות שישנן שמה, ואחר כך בא הנושא של התקינה ואיך עובדים במשרדי ממשלה בקטעים האלה.

יצחק כהן: לגבי הנושא של IN SOURCING ו-OUT SOURCING, בעיה שגם אתה הזכרת בזמנו.

יצחק כהן: אנחנו לקחנו לתשומת לבנו.

יצחק כהן: מנהל הרכש הממשלתי הולך להוציא מכרז בשבוע הבא לכל רשת האינטרא-נט הממשלתית.

יצחק כהן: זאת אומרת, אם עד היום כל הקווים היו באמצעות בזק, אנחנו הולכים ליצור היום תחרות בין אות לבין סלקום לבין מידעון או בזק, ליצור את כל הסביבה של האינטרנט הממשלתית.

יצחק כהן: זה יהיה מכרז חיצוני, מר מיכאל איתן, כאשר הדבר החשוב ביותר, מי שהולך לתפעל את זה, זה גוף חיצוני.

יצחק כהן: זאת אומרת, אין יותר מקרה תהילה שיהיה, הגוף שיזכה במכרז של שירותי קווי תקשורת עבור הממשלה, עבור האינטרנט הממשלתי, הוא גם יהיה הגורם המבצע, גם יהיה הגורם המפקח, לגבי הרשת האינטרנט הממשלתית.

יצחק כהן: זה לא יהיה גוף בתוך משרד האוצר, זה גוף חיצוני שזו המומחיות שלו.

יצחק כהן: האוצר לא יקים חברה תקשורת ממשלתית אצלו.

יצחק כהן: זה הערך מוסף גדול מאוד בקטעים האלה, שכל הקטע התשתיתי הולך להיות OUT SOURCING, כולל הפיקוח, כולל חברה מנהלת תקשורת, מאלף ואחת סיבות.

יצחק כהן: אנחנו לא עורכים טכנולוגיות, אנחנו לא יודעים שדרוגים, אין לנו תקציבים לעשות את השדרוגים ואין לנו את כוח האדם הנאמן כל פעם לבוא ולהכשיר אותם בקטע הזה.

יצחק כהן: כל הקטע של הפלטפורמות יהיה חיצוני במסגרת הזו של העתיד ברשת.

יצחק כהן: אם אנחנו עובדים עם שכבות למעלה יותר, אז יש כאן ארבעה אנשים, שכל אחד יציג שלוש דקות, ברשותך, את הקטע של התקינה, הקטע של התשלומים, פורטל, בנושא של הטפסים, ואחר כך אנחנו נעשה דיון לתוכניות עבודה.

בועז דולב: נדב, תציג את הנושא של התקינה, מה נעשה היום ולאן אנחנו רוצים להגיע.

נדב שריידמן: לגבי התקינה, אנחנו עובדים בשני חלקים, אחד זה התקינה והשני זה הבקרה שלה.

נדב שריידמן: אנחנו עובדים על זה כבר בערך כשנה ומתכננים להשלים את כל המהלך עד סוף השנה הזו.

נדב שריידמן: לגבי התקינה, גובש מסמך סטנדרטי ממשלתי, שמדבר על מספר נדבכים של תקינה, הן תקינה טכנולוגית של החל מ-HTML וכלה ב-WEB SERVICES וכדומה.

נדב שריידמן: הן תקינה תוכנית של התקנים שצריכים להיות ופה באמת מקור הסמכות לתקינה התוכנית זה חוק חופש המידע והחובות שהוא מטיל על המשרדים ועל פרסום המידע.

נדב שריידמן: והן תקינות נוספות כגון נגישות לבעלי מוגבלויות, תקינה של עיצוב אתר, של ממשק, של ידידותיות.

מיכאל איתן: נדב, השאלה היא, עוד פעם, מי עושה את זה בפועל?

מיכאל איתן: האם אתם עכשיו מדברים על תקינה לגבי עדכון מידע, לגבי איכות המידע.

נדב שריידמן: כן, זה הנדבך השני ועכשיו אנחנו במהלך של להכשיר בודקי אתרים ממשלתיים, באמצעות להב"ה.

נדב שריידמן: לבזר את זה, עם תוכנית הדרכה של בודקי אתרים שיעברו על האתרים, שייתנו לנו דוח על התכנים, על העדכניות שלהם וכדומה.

בועז דולב: אנחנו בסך הכול ביקשנו מצוותי להב"ה, בגלל שקיבלנו פידבקים מאנשי להב"ה, ביקשנו מהם להביא את זה בצורה מסודרת, גם לקבל פידבקים מאנשים שמגיעים לשם, להיות בקשר יותר עם השטח.

בועז דולב: וזה מאוד חשוב שהם יעזרו לנו בעניין הזה.

מיכאל איתן: מי עוסק בפועל בתקינה הזאת?

מיכאל איתן: מי הבן אדם?

בועז דולב: יש צוות ממשל זמין, מי שמופקד על צוות התקינה זה נדב.

נדב שריידמן: יש לנו טיוטא רביעית של מסמך תקינה כבר חצי שנה לפחות.

בועז דולב: לגבי התקינה, מסמך התקינה הזה יעבור עכשיו לכל משרדי הממשלה, נקבל פידבקים מהם ונהפוך את זה למסמך שהוא מסמך של כל הממשלה.

בועז דולב: בסיום התהליך תצא הוראת תכ"ם, שתחייב את המשרדים.

מיכאל איתן: אם אני רוצה להעביר חוק, מי יעזור לי לנסח את החוק.

יצחק כהן: נדב וליהי, שתיכף היא תדבר.

מיכאל איתן: לליהי יש ניסיון ישיר, יש לנו שעות משותפות בחתימה דיגיטאלית, הרבה שעות ביחד.

בועז דולב: אנחנו רוצים לשמוע את חוות הדעת שלך, מעבר לחקיקה בנושא של תקינה, אני חושב שמסתכלים היום על אתרי הממשלה, זה כמעט הנושא הרגיש ביותר, כי כל משרד בעצם בונה היום את האתר בסטנדרטים שלו וכאן יש הרבה מאוד דברים שצריך לעשות.

מיכאל איתן: שמיל, אתה נכנסת רק עכשיו, אבל אולי תגיד לכולם מה שאמרת לי בנושא התקינה ויישמעו רק הדברים.

גינזברג שמיל: אלף, אנחנו מפגרים בנושא תקינה, יחסית למדינות אחרות באופן מדהים.

גינזברג שמיל: בכל העולם סביב הנושא של סכימות מידע, מה שנקרא SMN, יש אין סוף תקנים שמחייבים כבר היום בארצות הברית.

גינזברג שמיל: גם הדיווחים של רשות החברות, כל הדיווחים החשבונאיים הם רק לפי תקן, דיווחים של ID וכל מי שרואה את המידע, כל שדות המידע, הכול תקני.

גינזברג שמיל: אצלנו עוד לא.

גינזברג שמיל: וחשבתי שאם יפותח הנושא של התקינה, כי הוא לא נושא ארוך, הוא לא נושא דרמטי, הוא פשוט מסדיר כקובע לאנשים שלא יקומו בבוקר ויחליטו שתעודת זהות הם קולטים בשבע ספרות ולא בתשע, או שהם קולטים תעודת זהות בלי לבדוק ספרת ביקורת וכולי וכולי.

מיכאל איתן: כמה פריטי מידע כאלה, לדעתך, רלוונטיים?

גינזברג שמיל: במקסימום 500.

בועז דולב: אנחנו מקבלים בהחלט את מה ששמיל אומר, אנחנו מפגרים בנושא התקינה.

בועז דולב: אין כאן שום דבר חדש.

בועז דולב: מה שכן אנחנו עושים, אנחנו מנסים בכל מיני דרכים להתממשק למצב היום ואני מראה לכם כרגע בשער הממשלה, גלשתי לתוך מדור ה-RSS, שהוא בעצם ה-XML, שאנחנו היום מחברים את משרדי הממשלה, את האתרים שלהם, כמו שאתם רואים, לתוך ה-RSS ובעצם אפשר לקחת הרבה מאוד מידע מהרבה מאוד משרדי ממשלה, מידע XML שמחכה כבר היום.

בועז דולב: זה התחלה, זה לא הכול.

בועז דולב: אתה מדבר על 500, כאן יש בסך הכול 20.

מיכאל איתן: מה שהוא מדבר זה על פריטי מידע, למשל בתוך הטפסים, כתובת, שם פרטי.

בועז דולב: הוא מדבר על מילון הנתונים הממשלתי והוא נמצא עכשיו בשלבי היזון.

בועז דולב: אנחנו נדווח בפעם הבאה לוועדה לאן בעצם הגענו.

מיכאל איתן: מה שחסר לי בכל הישיבה הזאת שהיא הולכת ואני לא רוצה שהיא תתפספס.

מיכאל איתן: הייתי כבר באלף ישיבות כאלה.

מיכאל איתן: כל פעם אני שומע על כל מיני דברים, אני לא מעביר ביקורת, אני רוצה באמת ברוח טובה, אבל אני אף פעם, איך אומרים?

מיכאל איתן: מרוב עצים אני לא רואה את היער.

מיכאל איתן: ירון עובד בצורה מסודרת, אני רוצה לבוא איתכם בצורה מסודרת שנעשה תוכנית עבודה, לא ספוראדית, תסתכלו על זה בגדול; מה המרכיבים של העבודה.

מיכאל איתן: אני לא רוצה להיכנס כרגע לפרטים, תקינה זה אחד.

מיכאל איתן: עכשיו אנחנו מדברים שעתיים על תקינה.

מיכאל איתן: אחר כך נדבר על חתימה דיגיטאלית.

מיכאל איתן: תיגמר הישיבה, אני עוד פעם לא אדע איפה אני חי.

מיכאל איתן: למה אני לא יכול לקבל איזה שהיא תוכנית מסודרת, או שאנחנו כן נביע את דעתנו, או שלא נביע את דעתנו.

מיכאל איתן: אתם הגורמים המבצעים, אנחנו יכולים לנסות ולהעיר את הערותינו.

מיכאל איתן: אבל להגיד – זאת התוכנית שלנו לשלוש השנים הבאות.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים להגיע בנושא תקינה, אנחנו רוצים להגיע בנושא הצגת מידע, אנחנו רוצים להגיע בנושא טרנזקציות ופעילויות אינטראקטיביות, ואנחנו רוצים להגיע בחקיקה.

מיכאל איתן: אני אעזור לכם בחקיקה.

מיכאל איתן: אתה לא היית כאן, אני הגעתי למסקנה שמבחינתי, אני צריך לתרום למדינת ישראל בכך שאני אעתיק את מה שעשו בארצות הברית.

מיכאל איתן: שמה חוקקו חוק ממשל זמין.

מיכאל איתן: חוק.

מיכאל איתן: אני רוצה לחוקק את החוק הזה ולהביא באמצעות הליכי חקיקה לכך שכולם יתממשקו לחוק, ולמה שהחוק הזה קובע, ואז נדע כולנו איפה אנחנו חיים.

מיכאל איתן: כי כאן כל יום יש יוזמות, לפי סדר, לא לפי סדר, לפי סדרי עדיפויות, לא לפי סדרי עדיפויות, אף אחד לא יודע איך.

מיכאל איתן: אנחנו מנסים לעקוב אחרי מה שקורה, לא מצליחים במיוחד והכול רץ איכשהו.

מיכאל איתן: אבל לא רואים את היער.

מיכאל איתן: רואים המון עצים, אני לא רואה את היער, אני לא רואה לאן אנחנו רוצים להגיע, אני לא רואה מה בסדרי עדיפויות, אני לא רואה איך אנחנו מייצרים תמריצים שהעסק ירוץ גם מלמטה.

מיכאל איתן: אני חושב שזו הבעיה המרכזית שלי.

מיכאל איתן: אני צריך את עזרתכם, דווקא מהניסיון שלכם ומהצד שלכם שאתם תבואו ותגידו: 'תשמע, תעשה ככה, תעשה ככה.

מיכאל איתן: בוא ננסה באמת את מערך החקיקה, זה יכול לעשות סדר'.

מיכאל איתן: אני לא יכול לעשות חקיקה כזאת בלי שאתם שמים מאחורי זה את המחויבות שלכם שזה דברים שניתנים לביצוע.

מיכאל איתן: מחוקק יכול להמציא כל מיני חוקים ואחר כך הם הופכים לאותיות מתות בספר.

קרין ברזילי נהון: מאוניברסיטת וושינגטון.

קרין ברזילי נהון: בשביל לדבר על התקינה הטכנית, קיבלתי אתמול מאיציק כהן את המסמך שהוא באמת נהדר, הם באמת מתחילים לעבוד לכיוון התקינה הטכנית, שזה באמת נהדר.

קרין ברזילי נהון: אבל הבעיה היא לא התקינה הטכנית, הבעיה היא דווקא התקינה התוכנית.

קרין ברזילי נהון: כי העובדה, נדב, זה שדיברת, אנחנו יודעים מה אנחנו רוצים לפי חוק המידע, אבל צריך לקבוע באיזה שהן תקנות ממש מסודרות מה צריך להיות, כמה נגישות, איך מגיעים לחומר, רלוונטיות של החומר, עדכניות של החומר.

קרין ברזילי נהון: כי זה לא קיים בתקינה היום.

קרין ברזילי נהון: וזה הדברים החשובים לדעתי.

מיכאל איתן: בתקינה הטכנית מדברים יותר על הצד של איך להציג את הנתונים.

מיכאל איתן: בתקינה התכנית אנחנו מדברים על טיב הנתונים, על איכות הנתונים.

מיכאל איתן: זאת אומרת, נגיד שאנחנו קובעים שכל משרד חייב, אנחנו לא יכולים נגיד לחייב אותו להגיד הכול, אנחנו מחטיאים.

מיכאל איתן: אם אומרים לפרסם את כל המידע שברשותך, אז ברור שלא ייצא מזה כלום.

מיכאל איתן: אבל אם אנחנו קובעים למשל שחובה בחוק, חובה על כל משרד לפרסם כל זכות שיש לאזרח, או כל שירות שהוא נותן, או כל תשלום שהוא גובה.

מיכאל איתן: אז זאת בקרה על התכנים שהמשרדים צריכים לתת.

מיכאל איתן: אנחנו יכולים לקבוע שיש חובת עדכון תוך פרק זמן כזה או אחר.

מיכאל איתן: אז המשרדים יהיו מחויבים לזה.

מיכאל איתן: זאת תהיה בקרה על התכנים.

אבי ענתי: גם במסגרת חוק חופש המידע זה נדרש.

מיכאל איתן: נכון.

מיכאל איתן: במסגרת חוק חופש המידע יש דברים יותר כלליים.

מיכאל איתן: אם אנחנו נרצה לעשות חוק של ממשל זמין, אנחנו נהיה הרבה יותר ספציפיים.

מיכאל איתן: ניקח את העקרונות הכלליים של חופש המידע ונהפוך מתוכם לחלק מהדברים שהם יהיו דברי חובה.

מיכאל איתן: ואז משרד, חלק מהפרסומים הוא יוכל לעשות מה שהוא רוצה, אנחנו לא מחייבים אותו.

מיכאל איתן: אבל בכל אתר ממשלתי, יהיו חייבים להיות איקס דברים.

מיכאל איתן: אני זוכר בשנת 96', או 97', אני העברתי החלטה שבכל משרד ממשלתי חייבות להיות חמש תיבות דואר אלקטרוני.

מיכאל איתן: היום יש כבר הרבה יותר.

מיכאל איתן: אבל אז אמרנו, לפחות חמש.

מיכאל איתן: אז אני אומר, תקינה או חקיקה בנוגע לחובת הצגת מידע בממשל זמין, היא מתייחסת גם לצד הטכנולוגי, איך להציג את המידע, וגם מה הוא המידע.

בועז דולב: אנחנו ממש הולכים באותו כיוון.

בועז דולב: צריך לדעת שיש נוהל תכ"ם שמדבר על מבנה אתר גם מבחינת התכנים שלו.

בועז דולב: ברוב משרדי הממשלה, אני חייב לציין, לא בכל משרדי הממשלה, יש היענות מאוד יפה לעבודה ולמתן תכנים מאוד יפים באינטרנט, לא בצורה ובסדר שתמיד אנחנו מבקשים.

בועז דולב: אנחנו נצטרך למצוא את המנגנון לעשות את זה יחד איתך.

רפי הוידא: אני חושב שהחוק כעת מוקדם מדי, מה שאתה מציע לגבי ממשל זמין.

רפי הוידא: אני חושב שבאמצעות חוק חופש המידע, והעובדה שכתוב בחוק שמידע ממשלתי יפורסם באתר האינטרנט של הממשלה.

רפי הוידא: ניתן באמצעות תקנות של חוק חופש המידע להסדיר את הדברים האלה שממילא יוסדרו בהוראות תכ"ם.

רפי הוידא: כלומר, יש כאן כלי יותר מהיר לביצוע, כדאי לנסות אותו לפני ביצוע חקיקה.

מיכאל איתן: לא משנה, זה עניין טכני, אם זה בחוק, בתקנות, או בתכ"ם.

מיכאל איתן: תכ"ם הוא גם בתוקף של תקנה.

מיכאל איתן: זה לא משנה כרגע.

מיכאל איתן: נניח לשאלה אם זה בחוק או בתקנות, יכול להיות שנצטרך בכל אופן מסגרת חוקית, זה גם עניין של תוספת תקציבים שאני רוצה, והמנגנון הזה של חקיקה זה הפעלת לחץ על הרשות המבצעת, לבצע את הדברים.

מיכאל איתן: יש בזה יתרונות מול חסרונות, זה כרגע לא משנה לי.

מיכאל איתן: נגיע לזה בשלב יותר מאוחר.

מיכאל איתן: מה שיותר משנה לי, ואני חושב שעם זה אנחנו יכולים לפחות, בשלב הזה, לסכם את מה שעשינו עד עכשיו.

מיכאל איתן: אם מקובל עלינו שאנחנו במטרה לקדם ממשל זמין, מסתכלים על נושא התקינה כאחד האמצעים שבכוחו למנף את התנועה של קידום ממשל זמין ושירותים לאזרח, מה שאנחנו מבקשים כרגע זה להכין בתוך שבועיים תוכנית עבודה, מה אנחנו היינו רוצים לעשות, מה הם סדרי העדיפויות ואני לא בטוח שיהיו לכם כבר תשובות לכל השאלות, אבל יכול להיות שתגידו, 'תשמע, צריך לקחת מישהו שיעשה את העבודה הזאת'.

מיכאל איתן: לא מספיק נדב.

מיכאל איתן: יש מכון התקנים, הם לא יודעים לעשות דברים כאלה?

מיכאל איתן: חלק מהדברים האלה?

יצחק כהן: הם פנו אלינו לקבל עזרה בזה.

יצחק כהן: (חבר הכנסת דאהמשה נכנס).

מיכאל איתן: אנחנו כעת דנים בנושא של ממשל זמין יותר לאזרח דרך האינטרנט; איך אנחנו יכולים לגרום לממשלה להשקיע יותר ולפתח יותר שירותים לטובת האזרח, תוך שימוש בטכנולוגיה של האינטרנט.

מיכאל איתן: ובגדול אנחנו מדברים בעצם על, אחד - שהממשלה תוכל להציג מידע, ושתיים – שאפשר יהיה לעשות פעולות מול המידע המוצב.

מיכאל איתן: זאת אומרת, פרק אחד, ראשית תציגו מידע שרלוונטי, שאפשר יהיה לקבל מידע.

מיכאל איתן: והדבר השני שתוכלו לתת לנו שירותים דרך האינטרנט שלא נצטרך לרוץ למשרדים, אלא פעילויות אינטראקטיביות, לא רק תציגו, אלא גם תביאו טפסים, אני אמלא, אני אשלח לכם את זה באינטרנט, יחזור, נקבל את הכול--- הפרק הראשון שנוגע לעניין הזה זה נושא קביעת תקנים, חיובים של הממשלה איך להציג את המידע ואיך לעדכן, כל כמה זמן, איזה מידע היא חייבת להציג, איזה מידע היא לא חייבת, איזה עדיפויות, מה אנחנו דורשים שתשים קודם.

מיכאל איתן: למשל, אולי הזכויות של האזרח בכל משרד ומשרד.

יצחק כהן: בכנסת יש גוף מאוד טוב שיכול לעזור לנו זה, זה הצוות של ורשבסקי.

יצחק כהן: היה לנו מפגש איתם מאוד טוב, לדעתי כדאי שהם יעזרו לנו בזה.

מיכאל איתן: הם לא מסוגלים לעבודה כזאת.

יצחק כהן: לפחות ייעוץ, יש לכם הרבה מידע.

מיכאל איתן: אם צריך, אני מוכן לנסות ולגייס לעניין הזה גם תקציב מסוים.

מיכאל איתן: מצד אחד אתם עוסקים בזה, מצד שני, השאלה אם יש לנו איזה אורים ותומים, איזה גורו במדינת ישראל שיכול להגיד לנו איך לנוע עם הדבר הזה קדימה.

מיכאל איתן: וושינגטון היא טובה, מתקדמת, אבל הבעיה היא ישראל ואם יש מישהו.

יצחק כהן: אתה פנית אליו בתחילת הישיבה, השאלה אם אנחנו יכולים לעבוד איתו.

יצחק כהן: שמיל.

מיכאל איתן: אני לא חושב ששמיל הוא הגורם.

מיכאל איתן: הוא יכול לייעץ לנו, אבל זה לא תחום ההתמחות שלו.

קרין ברזילי נהון: צריך לבדוק, בטוח שיש איזה שהוא גורם שיכול להביא את האסמכתאות לאיך בונים את כל התקינה.

מיכאל איתן: אני חושב שמכון התקנים זה הגורם.

שמיל גינזברג: הם הגורם, אבל הם צריכים ללמוד.

שני חלקים: עכשיו, בהיבט הפרקטי.

שני חלקים: היום הממשלה נוגעת בדבר הזה.

שני חלקים: נדב שריידמן, אני מבין שהוא מטפל , אבל לא במלוא ההיקף, זו לא עבודה שהוא יכול לעשות בין שאר עבודותיו.

שני חלקים: אבל אני מחפש מישהו, איזה שהוא גורם מקצועי, יכול להיות שהוא יכול להצביע על מישהו, או שאין.

ליהי פלדמן: נעשית עבודה על הנושא של רשומות.

חיים רביה: בנושאים הטכנולוגיים קיימת תקינה שהיא לא בעלת מעמד פורמאלי בישראל, היא כן בעלת מעמד באינטרנט.

חיים רביה: זה תקינה מכוח גופים כמו ה-WCC, או האינטרנט אינג'ניר אין טספורטס וכיוצא בזה, הם קובעים תקינה ביחס להצגת מידע, לא ביחס לאיך תאסוף אותו ואיך תעדכן אותו, אבל במפורש כן ביחס להצגת מידע ובישיבה שאתה יזמת לפני שנתיים, סופה היה בקונצנזוס, גם בין גופי הקוד הפתוח וגם עם המנהל הכללי של מייקרוסופט דאז, שחתמו על מסמך משותף שקרא לממשלה לעבוד בתקנים פתוחים כאלה.

חיים רביה: התוצאה של תקנים פתוחים כאלה שכל אדם שמצויד בתוכנה כלשהי יוכל לגשת אל המידע.

חיים רביה: אני לא מכיר תקינה ביחס לעדכניותו של מידע, או אופן עדכונו.

קרין ברזילי-נהון: קיימת במסגרת כמה חוקים בארצות הברית והיא די בעייתית.

קרין ברזילי-נהון: גם הם בבעיה שמה.

קרין ברזילי-נהון: היא קיימת גם במסגרת ה-HOME LAND SECURITY, זה גם בעייתי לכשעצמו.

קרין ברזילי-נהון: יש גוף גדול מאוד בארצות הברית שמתעסק רק עם זה, MISSION QUALITY, לגבי תקינה תוכנית ומייק סיימון, שעומד בראשו, הוא נמצא בסיאטל, אפשר לקשר אותם ואין בעיה.

קרין ברזילי-נהון: אבל הוא יכול לתת את כל החומר של התקינה התוכנית.

קרין ברזילי-נהון: יש סטנדרטים וחבל להמציא את הגלגל מחדש.

מיכאל איתן: אני רואה שכרגע לא נצא מזה, חברים.

מיכאל איתן: יצחק כהן, זו בעיה שלך, לא שלי.

מיכאל איתן: אתה מוכרח לפתור אותה.

מיכאל איתן: אני מבקש שתוך שבועיים-שלושה, תשב עם נדב, אתה ונדב, כרגע אתם מטפלים בזה, אתם הכתובת במדינת ישראל לעניין הזה, אז אני מבקש שתחשבו על כל מה שדיברנו בנושא הזה, גם על התקינה הטכנולוגית וגם על התקינה התכנית.

מיכאל איתן: איזה מידע לחייב את הממשלה, איך ליצור מנגנון שהממשלה תהיה מחויבת, כל משרד ממשלתי, כל סוכנות ממשלתית, לפריטי מידע שהם חייבים להציג אותם.

מיכאל איתן: איך לייצר מדדים טכניים, שמי יהיה בכל משרד הגוף שמטפל באיסוף המידע ובהצגתו.

מיכאל איתן: גם הנושא של הפורטל הממשלתי, לדעתי הוא מבוזבז, הוא לא ממצה את הכול.

מיכאל איתן: הממשלה מייצרת תכנים אדירים.

מיכאל איתן: אם היתה לנו מערכת יותר מושקעת שיודעת לאסוף את זה, ולהפוך את זה לפורטל, זה היה שווה מבחינה מסחרית את הכסף שלו.

בועז דולב: ברשותך, שלוש דקות לשגית, שמנהלת כרגע את הפורטל, קודם כל תכיר אותה ותגיד מה הפעילות שמתבצעת כרגע מול המשרדים ובכלל.

בועז דולב: פשוט תשמע מה נעשה כרגע.

מיכאל איתן: אני רוצה לסכם את הנקודה הזאת שלא ישבנו כאן בחינם.

מיכאל איתן: בתוך שבועיים-שלושה, לא איכפת לי שזה ייקח עוד שבוע, תכינו נייר שמנסה להגיד איך אנחנו פותרים את הבעיה, יביא בחשבון את האפשרות לחקיקה, לתקינה, שם לנו יעדים לטווחים של שלוש שנים, ולטווחי ביניים ואנחנו נקיים על זה דיון.

יצחק כהן: שתהיה תוכנית עבודה מוגדרת.

יצחק כהן: אנחנו פרסמנו בכל המשרדים מי הגופים שיכולים לעזור לנו בנושא הזה.

יצחק כהן: אנחנו למדים ממשרד אחרי משרד שהם אומרים שהמנמ"ר זה האיש.

יצחק כהן: אז בוא נסיק כאן שהמנמ"רים במשרדי הממשלה---

מיכאל איתן: זה אחד הדברים שאני מקודם רציתי להעיר לך, אני אגיד את זה עכשיו.

מיכאל איתן: אתה אמרת מקודם, תשמע, מר מיכאל איתן, בעקבות מה שאמרת לפני חודש, הוצאנו שלוש זה, עשינו שלוש זה, עשינו שלוש זה.

מיכאל איתן: אני בעצמי לא יודע מה צריך לעשות.

מיכאל איתן: אני אומר את הדברים, אני בעמדה קלה, כי אני בא ואני הצרכן.

מיכאל איתן: אני אומר 'אני רוצה מוצר'.

מיכאל איתן: ואם אומרים לי, אני בא לבן אדם ואני מזמין אצל מישהו, חייט, אומרים לי 'אין בעיה, תבוא בעוד שבוע, אני אתן לך חליפה מוכנה, הכול בסדר', אני יודע שהוא לא יכין לי חליפה.

מיכאל איתן: כי צריך מדידה וצריך תכנון וצריך לבחור בד והכול.

יצחק כהן: אתה אומר כאילו שהאתרים לא מעודכנים, אז יוצא ממך: חבר'ה תעברו על כל האתרים תתחילו לכבוש אותם.

מיכאל איתן: אני לא ממהר.

מיכאל איתן: אני מבקש הפעם לעבוד לאט ולהכין תוכנית מסודרת ולהשקיע הרבה זמן בתכנון ואחר כך לראות שאנחנו עובדים לפי התכנון ולא לשלוף.

מיכאל איתן: אנחנו מדברים פה על דברים כבדים, אנחנו רוצים להצעיד את המדינה קדימה, אז בואו נחשוב במושגים שהמדינה הזאת תחיה יותר מאשר עוד שלוש שנים ועוד עשרים שנה.

אבי ענתי: ישנו הכלי של מרכבה שלאט לאט מתחיל להיכנס לכל משרדי הממשלה, ובשעתו אחת הסיבות שהכניסו את המרכבה היה למנוע כפל תמיכות, למנוע כל מיני דברים כאלה.

אבי ענתי: האם אפשר לקחת בחשבון גם את הכלי הזה, כאשר מתכננים את כל הנושא של התקינה ולגזור ממנו חלקים מסוימים שהם יכולים להופיע בצורה אחידה לציבור?

אבי ענתי: למשל תמיכות הממשלה, למשל סיוע לפרויקטים, או כל מיני דברים.

אבי ענתי: על מנת שאם, כשאתה משוטט באינטרנט, אתה יכול לאחד את כל משרדי הממשלה, לקבל את כל המידע בבת אחת.

אבי ענתי: אני מניע שזאת המטרה של המרכבה.

מיכאל איתן: נכון.

מיכאל איתן: מרכבה עוסקת בעיקר בנושאים לוגיסטיים.

מיכאל איתן: אבל ללא ספק, אני לא בקי בפרויקט הזה, יש לו השלכות ליכולת של המשרדים גם אחר כך להציג מידע שהוא שירות לציבור מבחינת מה שאנחנו מדברים.

יצחק כהן: תמיכות זו מערכת אחת שהולכת להיות במסגרת המרכבה.

יצחק כהן: המנהל הכללי יושב ורואה מה הולך בכל המשרדים.

אבי ענתי: אז גם הציבור.

מיכאל איתן: זה חלק מהעניין, החלק הרלוונטי.

שגית אברמסון: מנהלת תוכן באתר.

שגית אברמסון: מה שאנחנו עושים ב-GOV.IL, זה בעצם איזה שהיא במה...

שגית אברמסון: במערכת עובדים צוות תוכן של כמעט ארבעה אנשים שעובדים באתר.

שגית אברמסון: אני מדברת רק על מי שאחראי על התוכן.

מיכאל איתן: והצוות הטכני?

בועז דולב: הצוות הטכני אצלנו מדובר במשהו כמו עשרה איש.

מיכאל איתן: אז סדר הגודל הוא עשרה בטכני וארבעה בתוכן?

בועז דולב: יש בעיה עם הפרופורציות, נשנה את ההגדרה.

מיכאל איתן: אני שואל, אני לא יודע.

מיכאל איתן: כל מה שאני אומר, אתם חושבים שזו ביקורת, אני פשוט אין לי מושג ירוק.

מיכאל איתן: רק שאלתי שאלה.

בועז דולב: אתר GOV.IL מבוסס על טכנולוגיית מייקרוסופט CMS.

בועז דולב: מרגע שנקבעו התבניות שלו, לצוות הטכני אין הרבה עבודה, לכן הצוות הטכני מטפל בכל האתרים של הממשלה.

בועז דולב: יש תשלומים, יש טפסים, יש אתרים שמתארחים אצלנו.

בועז דולב: הוא מטפל בכל זה.

בועז דולב: ארבעת אנשי התוכן מטפלים בתוכן GOV.IL בלבד.

מיכאל איתן: עכשיו אני אגיד לך למה אני שואל.

מיכאל איתן: בעיני רוחי, אתר ממשלתי שיכול לאסוף אינפורמציות אדירות שיהיו שירות לא רק לאנשים, גם לעיתונאים ולמשרדים מקצועיים.

מיכאל איתן: זה היה צריך להיות משהו בסדר גודל של אתר YNET, WALLA, עובדים שמה עשרות אנשים.

מיכאל איתן: חמישים אנשי תוכן.

מיכאל איתן: אז אני אומר, אתה יודע מה, לא חמישים.

מיכאל איתן: אבל צריך להיות משהו בסדר גודל הנכון.

מיכאל איתן: יש לנו ממשלה שלמה, אז איפה אנחנו?

סופיה מינץ: ממשרד החינוך.

סופיה מינץ: קודם כל אצלנו יש בערך 15 אנשי תוכן שעוסקים רק בתוכן וגם זו טעות, כי בעצם יש עשרות אנשים שמטפלים בנושא התוכן, 15 אלה הם אלה שבאים ומוציאים את זה לפועל.

סופיה מינץ: סך הכול הייתי מסכמת שיש סדר גודל של קרוב למאה איש, אני חושבת.

מיכאל איתן: 15 האיש האלה בפורטל של משרד החינוך.

מיכאל איתן: אני אומר שבפורטל של GOV.IL היה צריך להיות יותר גדול מארבעה איש.

סופיה מינץ: זה מה שרציתי להגיד.

סופיה מינץ: אני לא חושבת שתפקידו, כפי שאני מבינה, תפקידו של GOV.IL להחליף את המשרדים, להחליף את הפורטלים.

סופיה מינץ: כן חשוב להציג את המידע שגם מהפורטלים של משרדי הממשלה בסדר כזה שזה יקל על האזרח.

סופיה מינץ: זה להבנתי התפקיד של הפורטל הזה.

סופיה מינץ: הוא בשום אופן לא הולך להחליף את השני, כי אז זה כפל עבודה.

סופיה מינץ: ואנחנו בהחלט משתפים פעולה.

מיכאל איתן: אם אתם רוצים שיהיה לכם פורטל רציני עם ארבעה אנשים, הוא לא יהיה רציני לעולם.

מיכאל איתן: זה בדיוק העניין, שאם אני צריך ללכת איתכם, אני צריך תוכנית שיהיה כתוב בה: פורטל ממשלתי, רוצים להגיע לרמה מסוימת, ואז אני יכול ללכת ולהגיד 'תשמעו, חברים, אתם רוצים פורטל ממשלתי, זה מחייב משהו'.

מיכאל איתן: אתם לא יכולים לרצות פורטל ממשלתי ולעשות אותו ברמה נמוכה.

מיכאל איתן: עדיף שלא יהיה, מאשר שזה ייעשה ככה.

מיכאל איתן: אני רוצה לעמוד מול גורם באוצר, מול שר האוצר ולהגיד לו: 'תסתכל מה זה נקרא להחזיק אתר רציני.

מיכאל איתן: תסתכל מה קורה במקומות אחרים, כמה אנשים עובדים, כמה עובדים בכנסת, כמה עובדים באתרים שמחזיקים.

מיכאל איתן: .. גם לנו יש איזה קנה מידה'.

מיכאל איתן: אז כשאומרים למישהו אתר עם ארבעה אנשי תוכן,אי אפשר לצפות שיעשו אתר שיהיה כמו YNET או כמו WALLA, או אפילו לא כמו אתר הכנסת.

שגית אברמסון: מה שאנחנו עושים, אנחנו בהחלט, בשיתוף פעולה עם המשרדים, עם אתרי המשרדים, אנחנו סוקרים את אתרי המשרדים כמעט כל בוקר, אנחנו מתעדכנים דרכם, או שלא דרכם, או דרך האתר שלהם על כל מיני שירותים חדשים, מידע חדש לציבור ואנחנו חושפים אותו באתר GOV IL, ויש שם חתכי חיפוש שונים.

שגית אברמסון: זאת אומרת, אני מציגה פה לאזרח, מנסה להציף למעלה את המידע החשוב ביותר, וכמובן זה נעשה ביחד עם המשרדים שהם קובעים את סדרי העדיפויות ומה חשוב להם יותר כרגע ומה יהיה חשוב להם בפעם הבאה.

שגית אברמסון: אנחנו מציפים את זה בכמה חתכים.

שגית אברמסון: חתך אחד זה נושאי, זאת אומרת שאתה יכול לקבל מידע בחתך נושאי ואז זה אומר שאני מציפה את כל פריטי המידע באותו נושא ולאו דווקא ששייך למשרדי ספציפי.

שגית אברמסון: זאת אומרת, אני תמיד אדאג שיהיה שם מידע חוצה משרדי, לאו דווקא ממשרד החינוך.

שגית אברמסון: יכול להיות שלמשל בנושא של חינוך והשכלה אני גם אפרסם מידע מאתר של משרד המדע.

שגית אברמסון: אני גם אציף מידע לפי קהל יעד.

שגית אברמסון: זאת אומרת, כל אזרח יכול להגדיר מי הוא, למשל, גמלאים בגיל הזהב, למשל חייל מילואים, והוא יקבל מידע שהוא חוצה משרדי ששייך לקבוצה שהוא משתייך אליה.

שגית אברמסון: בעצם, העבודה היא ריכוז כל המידע שנמצא בממשלה ומתאים ומשויך לאותו קהל יעד.

בועז דולב: תסתכל על נשים למשל.

בועז דולב: נכנסתי ליעד נשים.

בועז דולב: אז יש בריאות האישה, שזה שייך למשרד הבריאות.

בועז דולב: יש מצבים משפחתיים, ששייך למשרדים אחרים.

בועז דולב: נשים בצבא הגנה לישראל, שוויון נשים בעבודה, משרד העבודה, קידום נשים, ארגוני נשים, הטיפול בהיריון ולידה ומדריך לנשים נפגעות אלימות.

בועז דולב: זה תהליך שבו אנחנו בעצם לוקחים את המידע מכל משרדי הממשלה ויוצרים ממנו מידע מרכזי שממנו אפשר להגיע להרבה מאוד תת נושאים.

מיכאל איתן: אתה לוקח את המידע ממשרדי הממשלה ואתה לא מציג את משרדי הממשלה, אתה עושה לזה עיבוד ושם את זה אצלך.

בועז דולב: לא, אני מפנה ישירות אליו.

מיכאל איתן: עכשיו נוצר מצב שאם המשרד לא עידכן שנתיים את המידע, הבן אדם יקבל מידע מעודכן מלפני שנתיים.

שגית אברמסון: לא אצלנו.

שגית אברמסון: אנחנו בודקים את זה.

שגית אברמסון: אנחנו גם בקשר עם המשרדים וגם כשמפרסמים טלפון אנחנו מחייגים לטלפון, לראות מה עונים, תוך כמה זמן עונים.

שגית אברמסון: אנחנו גם חשופים לביקורת של הקהל, הם שולחים לנו המון מכתבים.

מיכאל איתן: מה שאני אומר זה שמוכרח להיות וזה מחזק את הדרישה שלי שיהיה תקן.

מיכאל איתן: שאתם תוכלו לבוא למשרד ולהגיד לו, 'אדוני, אתה לא עומד בתקן'.

שגית אברמסון: נכון, אין ספק, זה רק יעזור לנו.

מיכאל איתן: תראי לי דוגמה לשיתוף פעולה עם משרד התעשייה והמסחר.

שגית אברמסון: שיתוף פעולה צמוד עם מי שמנהל את האינטרנט שם.

שגית אברמסון: יש להם הרבה ביקורת כלפינו, כבר נפגשתי עם עוזר המנהל הכללי, עם גבי ביבקינסון.

שגית אברמסון: הביקורת שלהם היא שלטענתם הם לא מוצגים מספיק טוב באתר.

שגית אברמסון: הם הראו לי מקומות אחרים שהם היו רוצים להופיע.

שגית אברמסון: לא משנה שיש בעצם אינטראקציה, אני שולחת להם את מה שאספתי, יש לנו איזה שהוא גיליון שאנחנו עובדים דרכו, איזה שהוא פורמט אחיד של כותרת, של תקציר, של קישור שהם יראו בדיוק מה אנחנו כותבים עליהם.

שגית אברמסון: אין לנועם מי לדבר שם, אם תוכל לעזור לי עם זה, אני מאוד אשמח.

מיכאל איתן: אני לא יכול לעזור לך להרים טלפון שהוא לא יהיה בסדר.

מיכאל איתן: אני רוצה שזה יהיה קבוע בחוק.

מיכאל איתן: כך אני עוזר לך.

מיכאל איתן: פעם אחת, קובעים בחוק שהממשלה מחויבת לשים על אתרי אינטרנט איקס פריטי מידע, והיא צריכה לעדכן אותו לא יאוחר מאשר שלושה ימים מיום שחל שינוי, ואז יש חוק.

מיכאל איתן: אני רוצה חוק ממשל זמין שיטיל חובה על הממשלה לפרסם מידעים מסוימים, אני לא אומר הכול, באינטרנט ויטיל עליה חובה לפעול על פי תקנים אם בזמן אם בתוכן.

ליהי פלדמן: גם אם כל הדבר הזה יוסדר בחקיקה, בלי סנקציות ובלי יכולת לאכוף את זה, יש הרבה חוקים שנראים כמו קישוט יפה לקיר.

ליהי פלדמן: עד היום צורת העבודה שלנו היתה בצורה יותר פרויקטלית.

ליהי פלדמן: עולים נושאים, עולים פרויקטים, עולים שירותים שרוצים עכשיו להוציא לציבור וצריך לתת להם איזה שהוא פיתרון נקודתי ולהסדיר אותם באיזה שהיא הסדרה כזאת.

ליהי פלדמן: זה יכול להיות חוק חתימה דיגיטאלית, זה יכול להיות תקנות ספציפיות שנעשו, זה יכול להיות הנושא של חתימות ממשלתיות, רוצים להסדיר אותן באיזה שהן תקנות.

ליהי פלדמן: לא אעבור פה על הכול.

ליהי פלדמן: הנושא של שרת טפסים, הנושא של כספת, הנושא של ארכיבאות שעלה פה.

ליהי פלדמן: כל הנושאים האלה, אפשר לתת בעיקרון לכל אחד מהדברים האלה איזה שהוא פיתרון נקודתי באיזה שהוא חוק ולהסדיר אותו בצורה כזאת או אחרת.

ליהי פלדמן: הזכרת קודם את הנושא של חוק בארצות הברית.

ליהי פלדמן: התחילה היום חקיקה בכל העולם בחוקי ממשל זמין כאלה ואחרים, אבל גם זה; יש חוק בפינלנד שאומר 'המשרדים חייבים בכפוף לתקציב ולרצון הטוב וליכולת לפרסם כמה מידע שהם יכולים לפרסם'.

ליהי פלדמן: חוק כזה אפשר לכתוב, לא נשיג בזה הרבה.

ליהי פלדמן: זה ניסוח של החקיקה ברמת המאקרו ולכן צריך להיזהר קצת עם הסיסמאות ולרדת לרמה היותר פרטית.

ליהי פלדמן: החוק האמריקאי הוא באמת חוק שמדבר על הסדרה ברמה תקציבית, ברמה ארגונית, קובע נורמות שמחייבות את המשרדים להסדיר את הנושא.

ליהי פלדמן: פחות נכנס לכל ההסדרים הספציפיים, אלא מדבר כאן.

ליהי פלדמן: גם זה המדינה שלנו יותר קטנה, אפשר לרדת לרמה יותר נמוכה מזה.

ליהי פלדמן: צריך לראות איפה אנחנו רוצים להתמקם בכל המדרג הזה.

ליהי פלדמן: הנושאים להסדרה הם שונים ואפשר לראות את זה בכל אחת מהמדינות.

ליהי פלדמן: כל אחד מדבר כמו שהזכרת קודם; שיתוף מידע, קבלת מידע.

מיכאל איתן: שני החברים שהצטרפו, חברי הכנסת רשף חן וויקטור בריאלובסקי, שניהם מסיעת שינוי.

ליהי פלדמן: אפילו נושאים כמו נושא של כספת, של איך אתה מעביר את המידע לאזרח לתיבת דואר מאובטחת שלו, אז היום, ממש בשנה הזו בצרפת, אמור לצאת איזשהו חוק שאומר 'האזרח יוכל לקבל תא דואר כזה'.

ליהי פלדמן: אנחנו היום עובדים בעיקרון על שירות כזה גם, זאת אומרת, אנחנו נמצאים היום במצב הזה שאנחנו מתהווים יחד עם העולם.

ליהי פלדמן: צריך להתחיל למסד את זה בצורה יותר ספציפית.

ליהי פלדמן: אפשר לעשות חקיקה ספציפית, אפשר לעשות חקיקה כללית.

ליהי פלדמן: שתי האופציות קיימות.

ליהי פלדמן: צריך גב כמובן לחקיקה, משרד המשפטים מוכן ללכת בכיוון הזה, משרד האוצר, בעיקרון, הביע אמירה עקרונית, יותר מזה אני לא רוצה להגיד.

יצחק כהן: זה ייתקע בין משרד האוצר לבין משרד המשפטים.

יצחק כהן: אני ראיתי את בועז אוקון שמנסה לעשות חתימה דיגיטאלית אצלו, איך הוא הסתבך עם כל המערכות, שהוא אוטוריטה שיכולה לעשות דברים.

יצחק כהן: אם זה ייתקע בין משרד האוצר ובין משרד המשפטים, רק אצלך זה יכול להיפתר.

יצחק כהן: ליהי צריכה לעבוד מולך בנושא הזה.

יצחק כהן: רק ככה, אחרת זה לא יעבוד.

ליהי פלדמן: הדוגמה של בועז אוקון היא דוגמה מצוינת.

ליהי פלדמן: כדי להרים את המערכת המדהימה שלהם, הם היו צריכים כמה הסדרות נקודתיות בחקיקה.

ליהי פלדמן: אז הם לקחו את תקנות סעד ותיקנו לעצמם את התיקונים שנוחים להם בזווית הצרה של הנהלת בתי המשפט לצורך הקמת המערכת.

ליהי פלדמן: זה חל על עורכי דין וחל על כולם, אבל זה בא בראייה של איך צריך---

רשף חן: זו מערכת אחרת שם.

רשף חן: זו לא מערכת שמטרתה זה מידע.

מיכאל איתן: היא צריכה להיות בתקן ממשלתי ולא לכל אחד יהיה תקן אחר.

יצחק כהן: אנחנו בעוד שבועיים יוצאים למכרז.

יצחק כהן: אם לא יישמו את החוקים האלה, אז בשביל מה יצאנו למכרז?

ליהי פלדמן: כל התחומים מצד ימין זה נושאים שבעיקרון צריך להסדיר אותם.

ליהי פלדמן: אז את הנושא של הזדהות מקוונת, אפשר להסדיר בכל חוקי תעודת הזהות.

ליהי פלדמן: זה הסדרה כללית, זה לא אומר שהזדהות מול הממשלה צריכה להיעשות באופן מסוים.

ליהי פלדמן: זה חוק כללי של תעודת זהות, אפשר להכניס בו נוהל זהה עבור הממשלה.

אתרי אינטרנט: כל אחד מהנושאים האלה, יש להם פיתרון חלופי ואפשר להסדיר ואפשר לטפל היום.

אתרי אינטרנט: האלטרנטיבה תהיה לרכז את כולם תחת איזה שהיא קורת גג חקיקתית אחת.

יצחק כהן: אתה דרשת מאיתנו ש'את הנושא הזה תרכזו אצלכם', כי אם לא, כל אחד יעשה מה שהוא רוצה שם.

יצחק כהן: בועז אוקון יעשה מה שהוא רוצה, אברמוביץ יעשה במשרד איכות הסביבה מה שהוא רוצה, אנחנו נסתבך עם זה.

מיכאל איתן: השאלה איפה אנחנו נמצאים.

מיכאל איתן: אנחנו נמצאים עדיין בחקיקה ותקינה.

יצחק כהן: יש כאן טכנולוגיה שנבנית עכשיו.

מיכאל איתן: כל מה שאתם מדברים עכשיו זה בתחום החקיקה והתקינה.

מיכאל איתן: אני מבקש לעצור כאן.

מיכאל איתן: אני מבקש עכשיו עוד נייר שתכינו.

מיכאל איתן: תנסו להכין איזה שהוא נייר.

מיכאל איתן: חקיקה ותקינה, כל הדברים שדיברנו עליהם.

חיים רביה: האם לאוצר ברור שזה לא רק הוצאה, אלא גם חיסכון בעלויות למדינה, כשם שפרויקט המרכבה היה חסכוני?

מיכאל איתן: אני רוצה עוד משהו שתכינו.

מיכאל איתן: בועז, אני חושב שאתה תחליט מי יעשה את זה.

מיכאל איתן: איזה שהיא סקירה, אני רוצה לקבל סקירה על מה הם האורות והצללים במשרדים השונים מבחינת הצגת המידע ומבחינת הפעילות המקוונת, שירותים מקוונים.

מיכאל איתן: אני אחזור כמו קאטו.

מיכאל איתן: הצגת מידע, שירותים מקוונים.

מיכאל איתן: תשב עם עצמך ותגיד מה, לדעתך, מהניסיון שלכם, מה צריך לעשות שאתרי הממשלה יהיו יותר מייצגים מידע ויותר מקוונים.

מיכאל איתן: וזה כרגע לא קשור לתקינה ולחקיקה, אני מדבר על צדדים פרקטיים.

מיכאל איתן: בצד אחד אנחנו הולכים עם חקיקה ותקינה, עכשיו אנחנו מדברים על איך לעשות את זה שבאמת הדברים יתקדמו ויקבלו תאוצה.

יצחק כהן: גם כאן אנחנו נצטרך את העזרה שלך.

יצחק כהן: לדוגמה, אנחנו נמצאים עכשיו בנושא תעודת זהות חכמה.

יצחק כהן: קורא לי אחד השרים ששייך כנראה למשרד התחבורה, ואומר לי 'אני רוצה גם קטע של רישיון נהיגה חדש'.

יצחק כהן: אי אפשר להגיד לא לשר שרוצה לעשות, אבל דברים אתם, בתור ועדה---

מיכאל איתן: איציק, עם כל הכבוד, אני מנסה לחשוב בצורה מאורגנת.

מיכאל איתן: אני רוצה לדעת איזה דברים אתם רואים, מבחינת חשיבות, של שירותים, סדרי עדיפויות.

בועז דולב: מה שאנחנו עושים בעניין; יצאנו בתחילת החודש עם הבהרה לכל המשרדים למפות לנו את כל השירותים כרגע מול הציבור, כמה טפסים, כמה אזרחים לוקחים טפסים כאלה בשנה ובסוף התהליך הזה, חבר הכנסת איתן, יהיה לנו מידע איפה הציבור מתחכך הכי הרבה עם הממשלה.

בועז דולב: מהתוצאות של זה נגזור מה צריך לעשות לציבור.

בועז דולב: מעבר לזה, הצוות הזה יישב ויוציא לך מסמך אורות וצללים לגבי אתרי הממשלה.

מיכאל איתן: והמלצות לגיבוש תוכנית עבודה לטווח של שלוש שנים קדימה.

מיכאל איתן: גם בנושא הצגת המידע וגם בנושא השירותים המקוונים.

בועז דולב: זה יהיה לקראת סוף אוקטובר, זה לא יהיה שבועיים.

בועז דולב: יש כאן אנשים שיוצאים לחופש.

מיכאל איתן: בועז, תנסו גם לתקצב את זה.

מיכאל איתן: שנדע מסגרת תקציבית.

מיכאל איתן: מתי אני מקבל את זה?

בועז דולב: מסמך של תקינה וחקיקה אתה תקבל את זה בעוד שבועיים.

בועז דולב: מסמך שמסכם את נקודות המגע והחיכוך עם הציבור יהיה בסוף אוקטובר.

עוד מסמך: הדבר השני זה השירותים המקוונים שכאן אתם יותר חזקים.

עוד מסמך: אני מבקש לדעת בשירותים המקוונים, מה תוכנית העבודה שלכם לגבי שירותים מקוונים שאתם מפעילים כיחידה מרכזית ומה אתם ממליצים להגברת שירותים מקוונים על ידי המשרדים.

בועז דולב: תוכנית עבודה לשירותים מקוונים זה כבר לשנה הבאה.

יצחק כהן: המסמך השני בסוף אוקטובר כי יש לנו הוראות של החשב הכללי, הוראות תכ"ם של החשב הכללי שכל המשרדים צריכים להתארגן תוך חודשיים להביא לנו תוכנית עבודה.

יצחק כהן: איש הצוות המשרדי.

מיכאל איתן: בואו נסכם שעד ראשון באוקטובר.

אלדד גת: אני מבקש לשאול שאלה את נציג החשב הכללי.

אלדד גת: אני מחברת טלאול, מוקד טלפוני, מעסיק כאלף עובדים.

אלדד גת: פעילות התשלומים, אני מבין, היתה צריכה להיות מוצגת, היא לא הוצגה מחוסר זמן וזו היא פעילות שבמשך הרבה שנים היתה בסקטור הפרטי, הן בבנקאות שהאוצר מפריט עכשיו, והן בחברות אחרות, לדוגמה החברה שאני עובד בה, כולל תשלומים ברשת האינטרנט.

אלדד גת: אנחנו בעלי אתר מיבילס, שמאפשר תשלומים של אגרות מוניציפאליות, עיריות, חברות גז, חברות ביטוח, והשאלה היא האם מדיניות האוצר היא להמשיך ולהחזיק את השירות הזה ולפתח אותו כשירות של המדינה, או לאפשר לחברות פרטיות להתחרות על השירות.

אלדד גת: אני אגיד עוד משפט, מבחינת האזרח, כשהאזרח ניגש לנושא התשלום, יש קודם כל אזרחים שמוכנים לשלם בכרטיס אשראי ואזרחים שלא מוכנים לשלם בכרטיס.

אלדד גת: מי שלא מוכן, הולך לבנק, לסניף דואר וכולי.

אלדד גת: מי שמוכן בכרטיס אשראי, מתפצל אם הוא מוכן לתת את כרטיס האשראי ברשת האינטרנט, וזה עוד לפני שהוא מגיע ל-GOV.IL.

אלדד גת: או שהוא רוצה לתת את זה למוקד טלפוני בשיחה מאוישת, או ב-IVR, בקשה ממוחשבת.

אלדד גת: החברה שלנו מספקת את כל השירותים.

אלדד גת: גם מוקד מאויש, גם ממוחשב וגם IVS, אתר האינטרנט.

אלדד גת: ואנחנו עובדים עם הממשלה, אנחנו מתחילים לעבוד עכשיו מול משרד התחבורה, אנחנו מקימים מוקד לביטוח הלאומי ואני מניח שיהיו שם גם פעולות תשלום.

אלדד גת: השאלה היא מה מדיניות החשב הכללי בנושא.

בועז דולב: הפעילות שאנחנו עשינו היא פעילות כפולה, היא קודם כל איך להגיע היום לכל אחד ממשרדי הממשלה ולבצע מצב שבעצם מגיעים למערכות המידע שלו.

בועז דולב: זה לא משהו שאתה יכול לעשות.

בועז דולב: אני יכול להגיע לכל מערכות המידע של הממשלה, גם זה בקושי רב.

בועז דולב: יש משרדים כמו למשל משרד התחבורה, שאין שום קשר למערכת המידע שלהם, ובעצם אנחנו צריכים אחת לחודש לשלוח נציג בטנדר שיאסוף את היבול החודשי של רישיונות הנהיגה שלהם.

בועז דולב: זהו תהליך שהוא מאוד כואב.

בועז דולב: השירות שלנו בעצם אמור לעבוד מול שמרדי הממשלה בצד אחד ומצד שני מול הגופים שדרכם הממשלה מבצעת סליקה.

בועז דולב: לצורך העניין, הממשלה משלמת היום על כל תשלום שהאזרח משלם, הממשלה משלמת עליו כסף.

בועז דולב: כשמישהו הולך לבנק הדואר ומשלם שובר של משהו, הממשלה משלמת על זה כמעט ששה שקלים.

בועז דולב: דרך האינטרנט הממשלה משלמת שליש מזה.

בועז דולב: עכשיו, כדי להשתמש בשירות הזה, כל אתר שרוצה, כולל אתר מיבילס, זה יכול להתממשק לשירותים והראיה לכך שייכנס כל אחד מכם לאתר הבנק שלו, כמו בנק הפועלים, לאומי, או הבינלאומי וכל זה, ויראה שכל רשימת השירותים שלנו נמצאת שם ואפשר לעשות את כל הטרנזקציות מתוך המערכת.

בועז דולב: בנק הפועלים הוסיף עוד שירותים על סמך השירותים שלנו של אפשרות לתשלום שירות מחשבון הבנק, בכרטיס אשראי חלקי.

בועז דולב: אנחנו פתוחים לגמרי לכל מי שמבקש להתממשק ולבצע תשלום.

אלדד גת: אתה אומר שאתה משלם ששה שקלים לרשות הדואר.

אלדד גת: אתה תוציא למכרז נושא של פעולה כספית ושל תמורה כספית עבור פעולה באתרים של הסקטור הפרטי?

בועז דולב: לא, מה פתאום, מה אתה מדבר?

בועז דולב: קודם כל, לגבי טרנזקציה כספית שהממשלה משלמת עליה, מי שאחראי על זה, זה החשב הכללי והוא מחליט איך הוא מתקשר כרגע לגבי ביצוע תשלומים.

בועז דולב: זה לא התפקיד שלי.

בועז דולב: התפקיד שלי בממשל זמין הוא רק לפתוח את האפשרות לבצע את זה מכל מקום אפשרי.

יצחק כהן: כל מה שאפשר להוציא החוצה, החשב הכללי יעשה ודיברנו על זה.

יצחק כהן: ברשות הדואר, התחננו אליהם שיעשו את הדברים האלה, ולא עשו.

מיכאל איתן: זה מביא אותי לעוד מסמך שאני מבקש.

מיכאל איתן: אני רוצה להגיע למצב מסוים שאנחנו נגיע ל'קול קורא', גם ליחידות ממשלה וגם לסקטור הפרטי, שיציג אפשרות לפיתוח שירותים חדשים, מקוונים, לטובת האזרח, כאשר שירותים ממשלתיים יוכלו לקבל, לצורך העניין הזה, סיוע מהתקציב המרכזי שאנחנו נשיג אותו לעניין הזה, ואם תהיה יוזמה של יחידה ממשלתית שהיא רוצה לפתח שירות והיא תביא חלק מהתקציב שלה, אנחנו נעודד אותה על ידי תקציב מרכזי שהיא תוכל לפתח את השירותים בתנאים שאנחנו נקבע, לפי קריטריונים מסוימים.

מיכאל איתן: שניים, קול קורא, באותו הקשר, למגזר הפרטי, לבוא עם הצעות ורעיונות לשירותי ממשל זמין שיפותחו על ידי מגזר פרטי והוא גם יגבה את התשלום ואת השירות עבורם.

מיכאל איתן: אנחנו יכולים לשמוע רעיונות.

מיכאל איתן: אם רוצים שירותי ממשל זמין, צריכים לחשוב במושגים אחרים.

מיכאל איתן: אם אנחנו נזרוק תמריצים, נחכה שזה יקרה לא בתכנון שלנו, אלא שהדברים יצמחו.

מיכאל איתן: אם אני בא היום ואני אומר שאם יש איזה מפעיל שירותי מחשוב באחת החברות הממשלתיות, ואני אומר לו 'תשמע, אתה תקבל פרס, אתה תקבל תוספת תקציב, אתה תוכל לפתח משהו', תן לו לחשוב, תן לו קצת יוזמה, תציע לנו.

מיכאל איתן: אנחנו נקבל המון הצעות ואתם תחליטו איזה הצעות מהם לקדם.

מיכאל איתן: אותו דבר בסקטור הפרטי.

מיכאל איתן: אם אנשי הסקטור הפרטי יידעו, סתם דוגמה, שאפשר להתחיל לפתח הנפקת רישיונות רכב, בתנאים בסטנדרטים שאתם תקבעו מבחינה בטיחותית, שאנחנו נותנים את זה לאדם ובתנאים וכולי וכולי, יכול להיות שיבוא מישהו ויגיד לכם, 'תשמעו, אני עונה לכם על כל הדרישות, תנו לי, אני אעשה את זה, אני אגבה עוד חמישה שקלים עבור השירות ואני אעשה את זה'.

מיכאל איתן: עם שירותי מחשוב, עם בקרה, עם חתימה דיגיטאלית, עם מה שאתם רוצים.

יצחק כהן: זו בדיוק הגישה של החשב הכללי.

יצחק כהן: אני אומר לך שני דברים, האחד הוא, כל הנושא של חוק קניין הולך להיסגר עכשיו.

יצחק כהן: האלה זה בדיוק מעודד את המשרדים הממשלתיים לפתח ולקבל תמורות בגין הנושא הזה ותקציבים בגין הנושא הזה.

יצחק כהן: דבר שני, הוא הולך להציע ואני חושב שהשבוע זה יהיה כתוב בעיתונות שהוא קורא לכל עשרות הפנסיונים להשתמש בפלטפורמה שלנו לשם איסוף המוצרים שלהם.

יצחק כהן: לדוגמה, אם יש לנו את האתר של GOV IL שאפשר לבוא ולהשתמש בו בתור פלטפורמה לנושא של חתימה, למשל---

מיכאל איתן: את הנושא של חתימה דיגיטאלית פתחתם לשימוש לכולם?

יצחק כהן: כן.

יצחק כהן: כל המודולים האלה, היום הציבור יכול לקחת אותם.

מיכאל איתן: אני מדבר על משהו אחר.

מיכאל איתן: אני מדבר על יזם שבא עכשיו ומציע לנו, אולי להפעיל שרת טפסים יותר טוב ממה שאנחנו עושים.

מיכאל איתן: הוא יבוא, הוא יגיד 'תשמעו, אני מסוגל'.

מיכאל איתן: תעשה מכרז, תכתוב, 'אנחנו מפרסמים מכרז, כל מי שמוכן להקים על חשבונו, לפתח כך וכך בתנאים האלה והאלה, בקרה כזאת וכזאת, מעורבות שלנו היא כזאת וכזאת, שיגיש הצעה'.

מיכאל איתן: בהתחלה כל קורא.

מיכאל איתן: להציע למשק להציע לנו הצעות.

מיכאל איתן: אנחנו לא יודעים בעצמנו מה.

מיכאל איתן: אנחנו לא יודעים מה, אבל יש המון יזמים.

מיכאל איתן: אני זוכר שכשהייתי שר המדע פרסמתי, קיבלנו הצעות מהתעשייה האווירית, הם רצו לפרסם, IBM באו עם רעיונות.

מיכאל איתן: לא יצא מזה שום דבר, אבל באו רעיונות שהיו שווים בדיקה, אז יכול להיות שנקבל עכשיו הרבה יותר.

מיכאל איתן: אני מודה מאוד לכל המשתתפים בדיון הזה ואנחנו עוברים לדואר זבל.