ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 148, 2004-03-16 09:30

שאול יהלום: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא הצעת חוק פרטית, שמדברת על הבטחת פנסיה וקרן השתלמות לעובדת הזכאית לגמלת שמירת הריון.

שאול יהלום: זאת, בתקופה שהעובדת אינה עובדת, והיא מקבלת גמלת שמירת הריון.

שאול יהלום: עד היום לא מחויב המעביד להפריש בשבילה, בשביל פנסיה וקרן השתלמות – ואם זאת פנסיה צוברת אז גם היא לא עושה את זה.

שאול יהלום: הצעת החוק אומרת שמכאן ואילך, גם בתקופה הזאת, של שמירת הריון, זו תהיה חובה, כמו דמי לידה.

שאול יהלום: אנחנו נמצאים בין קריאה ראשונה לשניה ושלישית.

שאול יהלום: המליאה אישרה את הקריאה הראשונה.

שאול יהלום: בינתיים התקבל כאן מכתב מאיגוד חברות הביטוח.

שאול יהלום: הם לא נמצאים כאן, אבל מנכ"ל חברות הביטוח, זאב אבן חן, כותב כך: "נוסח התיקון מתייחס לחובת ההפרשה לפנסיה כדי להבטיח רצף כיסוי ביטוחי ושמירת זכויות, גם בעת שמירת הריון.

שאול יהלום: צורך דומה של רצף כיסוי ביטוחי למקרי פטירה או אובדן כושר עבודה ושמירת זכויות לגיל פרישה קיים גם בביטוחי מנהלים.

שאול יהלום: לפיכך נודה לך אם בנוסח הסופי, שתגבש הוועד בראשותך, במקום בו מצוין בתיקון לחוק "להבטחת פנסיה" יצוין "להבטחת פנסיה או ביטוח מנהלים".

שאול יהלום: "

אילנה כהן: דברתי אתו בבוקר, כשנודע לנו הסיפור הזה.

אילנה כהן: אני טרייה בכנסת, אבל אני לא טרייה מבחינת פעילות ציבורית, נורא חשוב לנו שהחוק הזה יעבור.

אילנה כהן: אמרתי שאם זה עלול לעכב - - -

שאול יהלום: למה יעכב?

אילנה כהן: היועצת המשפטית אמרה שהיא תבדוק את זה מבחינה משפטית.

שאול יהלום: הרי היום את יודעת שכמעט כל מעביד, אם הוא לא מוסדי, הוא יכול לבטח את עובדיו באחד המסלולים.

שאול יהלום: כל מעביד היום מציע לעובדיו, מי שרוצה קרן פנסיה, מי שרוצה ביטוח מנהלים.

אילנה כהן: אין לי ספק, אני בעד.

אילנה כהן: אני רק אומרת שאם זאת תהיה עילה לממשלה לדחייה - - -

שאול יהלום: חכי, דיה לצרה בשעתה.

שאול יהלום: האם יש למישהו הערות בקשר לקריאה שנייה ושלישית, כולל הנושא שהעלינו עכשיו.

מטאנס שאער: ביטוח מנהלים הוא שם מסחרי, יש ביטוחים שווי ערך, אקוויוולנטיים לביטוח מנהלים.

מטאנס שאער: זה לא מדויק לקרוא לזה כך.

ג'ודי וסרמן: למה אתה מתכוון?

מטאנס שאער: ביטוח מנהלים זה השם שנותנות חברות הביטוח לסוג מסוים לביטוח.

מטאנס שאער: זה לא רק למנהלים, זה לעובדים בכלל.

מטאנס שאער: אם בחרנו ביטוח אחר, שנותן אותן זכויות, אז גם הביטוח האחר, שקוראים לו בכל שם אחר, צריך להיכלל.

שאול יהלום: בסדר, גם פנסיה יש אלף קרנות בשמות שונים.

שאול יהלום: טוב, אבל אתה מסכים לתוכנית?

שאול יהלום: בסדר.

שאול יהלום: כן, גברתי.

טלי ארפי: אנחנו רוצים לשנות את הטרמינולוגיה לקופת גמל כמשמעותה בסעיף 47 לפקודת מס הכנסה.

שאול יהלום: מה זה כולל?

טלי ארפי: זה כולל למיטב ידיעתנו גם ביטוח מנהלים.

אילנה כהן: יש עובדים שאין להם פנסיה, ויש קופת גמל שהיא הפנסיה שלהם.

שאול יהלום: אנחנו מדברים על כך שתימצא ההערה הנכונה שאומרת שתוכנית הפנסיה המקובלת במשק, שהעובד והמעביד מפרישים להן, שזה או קרן פנסיה או קופת גמל או ביטוח מנהלים, הן ייכללו גם כן.

שאול יהלום: אנחנו אומרים שרצוי שיימצא מושג אחד - כמו שמציגה נציגת האוצר – שכולל הכל.

שאול יהלום: במידה ולא, צריך לפרט.

ורד גרבלי: בנוסח עצמו של 7א, יש סעיף קטן (ג), שמפנה את הסמכות לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה.

ורד גרבלי: הערה טכנית, בסיפא, שמדברת על ההסמכה: "בתקנות כאמור רשאי השר לקבוע כללים שונים למעביד, לעובדת, לדמי לידה ולגמלת שמירת הריון".

ורד גרבלי: מאחר ומדובר בכללים לענין התשלומים, רק להבהיר את הנוסח, שלא ייקבעו כאן כללים לעניין משהו שישתמע שהוא מהותי, שהוא מעבר להגדרה של שמירת הריון.

ג'ודי וסרמן: אז נמחק את הסיפא של "דמי לידה וגמלה לשמירת הריון".

טלי ארפי: לגבי סעיף קטן (ג), כתוב ששר התעשייה, המסחר והתעסוקה גם יקבע מועדים.

טלי ארפי: אנחנו סבורים שראוי להוריד את המילה "מועדים", משום שהמועדים יהיו בתקנות של מס הכנסה לגבי קופות הגמל.

טלי ארפי: שם נקבע מתי המעביד יפריש.

ג'ודי וסרמן: אבל יש סמכות כזאת כבר לשר התמ"ת, לקבוע מועדים לגבי דמי לידה.

טלי ארפי: הוא רוצה לקבוע מועדים לגבי ההפרשות לקופות הגמל, זה לא בסמכותו.

טלי ארפי: הסמכות ניתנה במסגרת תקנות מס הכנסה, וזה פשוט מיותר לתת סמכות כזאת.

ג'ודי וסרמן: יש תקנות היום לגבי דמי לידה.

ג'ודי וסרמן: הרי הסעיף שמחייב הפרשה לדמי לידה היום - - -

טלי ארפי: אין לנו בעיה לגבי הכללים למעביד, לעובדת, לדמי לידה ולגמלה לשמירת הריון.

טלי ארפי: אני מדברת רק על "יקבע את המועדים".

טלי ארפי: לגבי המועדים, יש את התקנות.

ג'ודי וסרמן: אבל לי יש בעיה להוריד את "המועדים".

ג'ודי וסרמן: היום, סעיף 6 מדבר על החובה להפריש לדמי לידה, וכבר היום קיימות תקנות עבודת נשים (הבטחת פנסיה) מתשנ"ה, שאני מניח שהן יתוקנו לאור העובדה שהכניסו גם את החובה להפריש לעניין גמלה לשמירת הריון.

ג'ודי וסרמן: בהן נקבעים פה מועדים מתי חלה על המעביד ועל העובד חובה להפריש.

שאול יהלום: תואילי עוד פעם להגיד.

ג'ודי וסרמן: היום סעיף 6 לחוק עבודת נשים, כבר מחייב מעביד להפריש.

שאול יהלום: לא, איפה כתוב שהוטל על השר עניין המועדים?

ג'ודי וסרמן: בסעיף 6 לחוק עבודת נשים.

שאול יהלום: מה כתוב?

ג'ודי וסרמן: "השר, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, יקבע בתקנות מועדים, כללים לתשלום הסכומים כאמור בפסקה 1.

ג'ודי וסרמן: בתקנות כאמור רשאי השר לקבוע כללים שונים למעביד ולעובדת".

ג'ודי וסרמן: יש תקנות שמדברות גם על מועדים.

טלי ארפי: נוצר מצב שבתקנות מס הכנסה קובעים מתי אמורים להפריש לקופת הגמל, ויבוא שר התמ"ת ויקבע מועדים אחרים.

טלי ארפי: פה מרחיבים, מוסיפים קופת גמל.

שאול יהלום: לפני ההרחבה, לא יכולה להיווצר אותה סתירה שאת אמרת?

שאול יהלום: למה לפני ההרחבה, במה שכבר היום נותנים לו את הסמכות למועדים, לא יכולה להיווצר סתירה בין המועדים שהוא יקבע, לבין המועדים שמס הכנסה יקבע?

שי סומך: מה קבוע בתקנות מבחינת מועדים?

אהוד בן דרור: יכול להיווצר פה מצב ששתי תקנות קובעות אותם כללים.

שאול יהלום: עזוב עכשיו, מה שקיים.

שאול יהלום: הממשלה היא חכמה, היא לא תעשה דבר כזה.

שאול יהלום: ברור שכאשר הוא ילך לתקנות, יעיר לו העובד שלו שמס הכנסה קבע, ויש לתאם.

שאול יהלום: אני שואל עד היום, לפני זה.

ג'ודי וסרמן: אין סתירה.

ג'ודי וסרמן: התקנות היום לגבי המעביד.

ג'ודי וסרמן: יש שתי הוראות שמתייחסות למועדים.

ג'ודי וסרמן: אחת, "עובדת תשלם את התשלומים החלים עליה - הרי החובה של המעביד קמה רק אם היא משלמת את החלק שלה - לא יאוחר מ-60 יום מתום חופשת הלידה".

ג'ודי וסרמן: כלומר, יש טווח, לא אומרים לה בתאריך ספציפי, אלא תוך 60 יום מהלידה.

ג'ודי וסרמן: אני ממשיכה הלאה.

ג'ודי וסרמן: "נהגו המעביד והעובדת לשלם יחד, ישלם המעביד את התשלומים החלים עליו אמור, תוך 30 ימים מהיום שבו המציאה לו העובדת את האישור כאמור בתקנה 1".

טלי ארפי: אבל כאן את מרחיבה את זה גם לקרן השתלמות.

ג'ודי וסרמן: למה תוך פרק זמן של 60 יום ו-30 יום לא מספק?

טלי ארפי: משום שבתקנות יש מועדים אחרים.

ג'ודי וסרמן: איזה מועדים יש בתקנות של מס הכנסה?

ג'ודי וסרמן: את לא יודעת.

ג'ודי וסרמן: זה לא נכנס לתוך 30 או 60 יום?

טלי ארפי: אני לא חושבת, אולי אפשר לבדוק את זה.

שאול יהלום: עד היום, לפי הסעיף שאת קראת גברת וסרמן, יש סמכות לתמ"ת לקבוע מועדים.

שאול יהלום: לגבי מה?

ג'ודי וסרמן: דמי לידה, הפרשות של מעביד ועובדת.

שאול יהלום: גם בעניין הזה, ודאי מס הכנסה קבע הוראות, נכון?

שאול יהלום: מה שקיים היום, יש סמכות מקבילה, מדוע את לא חוששת מסתירה לגבי דמי לידה?

טלי ארפי: אני היום יותר חוששת משום המונח המרחיב.

טלי ארפי: אם אפשר לשמוע את נציגת אגף שוק ההון.

טלי ארפי: היא תיתן הסבר לגבי במועדים.

ענת פייער: היום התקנות קובעות שאת התשלומים לקרן השתלמות או לקרן פנסיה יש להעביר תוך 15 ימים מיום קבלת המשכורת.

ענת פייער: יכול להיות שנקבעו תקנות אחרות, כי יש בעיה במובן שאם אישה היא בחופשת לידה היא פשוט לא מקבלת משכורת, לכן היא לא יכולה להעביר תוך 15 יום.

אילנה כהן: אתם מערבבים פה שני דברים שונים לגמרי.

אילנה כהן: תקראי לזה כמו חופשת מחלה.

ענת פייער: גם אם היא בשמירת הריון והיא מקבלת תשלום מהביטוח הלאומי או לחלופין, היא בחופשת ליד ומקבלת גם מביטוח לאומי, היא לא מקבלת משכורת, ולכן היא לא יכולה להעביר תוך 15 ימים מיום קבלת המשכורת.

ענת פייער: לכן, כנראה יש היגיון בתקנות האלו, ולכן הן לא סותרות.

שאול יהלום: נציגת האוצר הסבירה לנו את זה, אז אין בעיה.

שי סומך: גם אני ושב שצריכים להשאיר את התקנות.

שי סומך: התקנות מסדירות יותר את היחסים בין העובדת למעסיק.

שאול יהלום: ולהוריד "מועדים"?

שי סומך: לא.

שאול יהלום: משאירים וזהו.

שאול יהלום: נציגת שוק ההון אמרה שאי אפר לדעת מתי זה יהיה.

שאול יהלום: התקופה של שמירת הריון יכולה להיות במקרה בן ה-15 ל-15.

שאול יהלום: המחשב עובד לתת ב-1 או ב-9 משכורת.

שאול יהלום: לכן, צריך להיות גמישים בקביעת המועדים, בגלל שההריון לא תמיד מסתדר על הלוח.

אילנה כהן: זה שמירת הריון.

אילנה כהן: היא לא יכולה לדעת, זה לא דבר קבוע, שבחודש רביעי היא זכאית בשמירת הריון.

אילנה כהן: חוץ מזה יש את הרצף, אם אין לה את ה-30 יום.

אילנה כהן: זה די מוגבל מהבחינה שאי אפשר לתכנן את זה.

שי סומך: אולי התקנות בעניין המועדים יהיו בהתייעצות עם שר האוצר, כי באמת יש כאן קשר - -

שאול יהלום: קרוב לוודאי ששר התמ"ת לא יעשה את בלי התייעצות.

שאול יהלום: תנו לו צ'אנס.

שאול יהלום: אם מחר ייוותר מצב שישי סתירה, אז תביאו לכאן ונשנה את החוק, אני מבטיח לכם.

שאול יהלום: זה באישור ועדת העבודה והרווחה, אז במקרה זה תבואו לכאן ותגידו שיש בעיה, ונתקן את זה.

שאול יהלום: עוד הערות, בבקשה.

ג'ודי וסרמן: בעניין הפנסיה וקופות הגמל, אני רוצה לסכם מה שהוועדה החליטה.

ג'ודי וסרמן: גם לגבי התקופה שאישה זכאית לדמי לידה, וגם לגבי תקופה שאישה זכאית לגמלה לשמירת הריון, תחול חובת הפרשה בהתקיים התנאים – גם בעניין פנסיה וגם קופת גמל – שכולל מגוון של תוכניות, לרבות ביטוח מנהלים.

שאול יהלום: אמת, כך אישרנו.

שאול יהלום: עוד הערות?

ג'ודי וסרמן: בסעיף קטן (ב), יש שני תנאים להטלת החובה, ואני אקרא.

ג'ודי וסרמן: "האמור בסעיף קטן (א) יחול על מעביד שהעובדת עבדה אצלו שישה חודשים לפחות בתכוף לפני תחילת ההריון".

ג'ודי וסרמן: לגבי דמי לידה, בסעיף 6 הקיים בחוק, יש תנאי נוסף "אם התקיימו יחסי עובד ומעביד ביניהם כל תקופת ההריון".

ג'ודי וסרמן: מוצע להחיל את התנאי של קיום יחסי עובד ומעביד ביניהם כל תקופת ההריון גם לגבי דמי לידה וגם לגבי גמלה לשמירת הריון.

ג'ודי וסרמן: אני חשובת שבפועל, אין מצבים אישה עבדה אצל מעביד שישה חודשים לפני תחילת ההריון אבל לא עבדה אצלו בכל מהלך ההריון.

אילנה כהן: כל מהלך ההריון, לא יכול להיות דבר כזה, כי אסור לפטר עובדת בהריון.

ג'ודי וסרמן: אם היא עזבה מרצונה וחזרה.

שאול יהלום: תואילי, גברת וסרמן, לחזור על הערתך קצת יותר בפירוט.

ג'ודי וסרמן:  

ג'ודי וסרמן:  

שאול יהלום:  

שאול יהלום:  

ג'ודי וסרמן:  

ג'ודי וסרמן:  

שאול יהלום:  

שאול יהלום:  

ג'ודי וסרמן:  

ג'ודי וסרמן:  

נועה וגנר:  

נועה וגנר:  

שאול יהלום:  

שאול יהלום:  

אילנה כהן:  

אילנה כהן:  

שאול יהלום:  

שאול יהלום:  

נועה וגנר: המצב הוא, שאישה בשמירת הריון, אם היא יוצאת לשמירת הריון בחודש השני, השישי או השביעי, לא סביר שבשישה חודשים שלפני ההריון היא עבדה אצל המעביד, ואז היא התפטרה, ואז היא התחילה לעבוד שוב בחודש השני, השלישי או הרביעי, ואז היא יצאה לשמירת הריון.

נועה וגנר: המצב הזה הוא בלתי הגיוני.

נועה וגנר: אם התנאי הזה קיים לגבי חופשת לידה, שהיא עבדה שישה חודשים לפני תחילת ההריון ובמהלך תקופת ההריון, אז בשמירת הריון אומרים עד ליציאה לשמירת הריון.

שאול יהלום: אישה עובדת לא בכל תקופת ההריון, היא עובדת רק שישה חודשים, היא התחילה בחודש השני להריונה.

שאול יהלום: היא עובדת שישה חודשים, ובחודש התשיעי להריונה היא יוצאת לשמירת הריון.

שאול יהלום: לפי החוק הקיים, עבור התקופה הזאת, של החודש, יצטרכו להוסיף גם תשלום לפנסיה.

נועה וגנר: לא, כי היא לא עבדה שישה חודשים לפני תחילת ההריון.

שאול יהלום: נתתי דוגמה שהיא עבדה שישה חודשים.

ג'ודי וסרמן:  

ג'ודי וסרמן:  

שאול יהלום:  

שאול יהלום:  

ג'ודי וסרמן:  

ג'ודי וסרמן:  

שאול יהלום: הרעיון בדמי לידה, מהו?

ג'ודי וסרמן: אישה שעבדה, והחופשה שהיא מקבלת מהמועד היא הפסיקה לעבוד, קרוב ללידה.

ג'ודי וסרמן: זה 12 שבועות.

שאול יהלום: ביטוח לאומי צריך לשלם משכורת של 12 שבועות.

שאול יהלום: אני אומר, זכותה לקבל את המשכורת של שלושה חודשים, נובעת רק אם הייתה לה השלמה של כל תקופת ההריון.

שאול יהלום: עכשיו את אומרת, בתקופת דמי הלידה, ניתן לה גם את ההפרשה.

שאול יהלום: אבל קודם כל תחשבי האם מגיעים לה בכלל דמי לידה, קודם תרדי לבסיס.

ג'ודי וסרמן: יש תקופות הכשרה, זכאות לשמירת הריון.

ג'ודי וסרמן: יכול להיות שהיא לא עבדה אצל המעביד הזה, יכול להיות שהיא עבדה חמש שנים במקום אחר.

שאול יהלום: שמירת הריון זה דומה למחלה, זו המקבילה שלו, אי אפשרות לעבוד.

שאול יהלום: במחלה, למה חייבים לשלם את ה-30 יום, כי היא עבדה שישה חודשים.

שאול יהלום: אני לא חייב לשלם על מחלה את כל תקופת ההריון.

ג'ודי וסרמן: תנאי להחלת החיובים על המעביד, שיש לה זכאות לשמירת הריון.

ג'ודי וסרמן: בביטוח הלאומי בודקים את תקופות ההכשרה, בין אצל המעביד הזה, בין אצל המעביד הקודם, בין אצל שני המעבידים הקודמים ובודקים אם יש לה זכאות או אין לה זכאות.

ג'ודי וסרמן: החובה על המעביד קמה רק אם יש לה זכאות לגמלה לשמירת הריון.

ג'ודי וסרמן: השאלה אם רוצים להחיל תנאים זהים לחובת המעביד לעניין דמי לידה או לא.

שאול יהלום: זה מחמיר או מקל?

ג'ודי וסרמן: זה עלול, במקרים חריגים לגמרי, שקשה לחשוב עליהם.

שאול יהלום: אז למה לך?

אילנה כהן: אנחנו לא אומרים שהיא תקבל כשלא מגיע לה.

אילנה כהן: ברור בדיוק אם היא זכאית, ואם יש לה את הרצף, וכל הדברים האלה, למה לשנות?

אילנה כהן: זה נכון שבסטטיסטיקה אחד לכמה זה פרומיל, אבל כל אחד זה עולם ומלואו.

אילנה כהן: אם זה לא מפריע לעניין של חופשת הלידה ודמי הלידה, למה לערבב את שני הדברים האלה?

אילנה כהן: חבל.

הלית כהן: אם אנחנו מתייחסים לתקופת ההכשרה לדמי לידה, שזה יום הפסקת העבודה במהלך ההריון, למה השישה חודשים נספרים לפי תחילת ההריון ולא לפי יום הפסקת העבודה, כשהיא יצאה לשמירת הריון?

ג'ודי וסרמן: למה בדיוק את מתייחסת?

הלית כהן: התנאי של סעיף קטן (ב), למה המועד הקובע לבדיקה הוא שישה חודשים לפני תחילת ההריון, ולא שישה חודשים לפני הפסקת העבודה.

ג'ודי וסרמן: אני לא יודעת למה זה נקבע.

ג'ודי וסרמן: רצו שהעובדת עבדה אצלו לא רק בתקופת ההריון אלא גם קודם.

ג'ודי וסרמן: למה זה שישה ולא שלושה, אני לא יודעת.

שאול יהלום: בהזדמנות חגיגית זאת אנחנו לא משנים שום דבר, לא מחמירים ולא מקלים.

שאול יהלום: אנחנו הולכים בתלם של החוק, על מה שהתקבל בקריאה ראשונה, ועל מה שהתקבלה הסכמת הממשלה, ואנחנו לא הולכים לשנות.

שאול יהלום: כל מה שרצינו לשנות, זה שהתברר לנו באדיבות חברות הביטוח, שהיום מה שנקרא פנסיה לא תמיד תופס, ויש גם קופות גמל במובנן הרחב, זה הכל.

שי סומך: אני מבקש לעשות עוד ניסיון לשכנע את אדוני לקבל את ההצעה של היועצת המשפטית.

שי סומך: מדובר במקרה של אחד למיליון, שבו יגרם אבסורד.

שי סומך: פשוט,אף אחד לא יבין את החוק.

שי סומך: המקרה הוא כזה.

שי סומך: עובדת עבדה אצל אותו מעביד לפחות חצי שנה לפני תחילת ההריון.

שי סומך: משום מה היא הפסיקה לעבוד בתחילת ההריון, ואחרי ארבעה חודשים עוד פעם המעביד קיבל אותה לעבודה, ואז היא יצאה לשמירת הריון.

שי סומך: במקרה כזה, כאשר היא תצא שמירת הריון, כל תקופת שמירת ההריון החוק קובע שיש לה זכאות לקבל את ההפרשות של המעביד, אבל כשהיא תצא לחופת לידה – אז לא תהיה לה זכאות.

שי סומך: אי אפשר להסביר את זה, למה במקרה כזה, רק בשמירת הריון תהיה לה זכאות ולא לגבי דמי לידה.

שאול יהלום: אז שהאוצר יואיל בטובו להגיש הצעת חוק שתתקן, או משרד המשפטים.

שאול יהלום: פה אנחנו לא עוסקים עכשיו בצדק האבסולוטי.

שאול יהלום: כל מה שאנחנו עוסקים – יכול להיות שיש אלף סתירות, וזה לא מעניין אותנו.

שאול יהלום: אנחנו עוסקים בדבר אחד, הפרשה לאותה תקופה, זה הכל.

שאול יהלום: לא מעניין אותנו אם זה אבסורדי או לא אבסורדי.

שאול יהלום: למשל, האישה הזאת עובדת שישה ויותר, אבל היא לא קבועה, יש לה חוזה מיוחד או משהו כזה.

שאול יהלום: יש איזה טיפול מיוחד כדי להיכנס להריון - - -

נועה וגנר: אנחנו לא מטפלים בנושא של טיפולי פוריות בחוק הזה.

שאול יהלום: למה זה לא יכול להיות עם הפריה?

שאול יהלום: תני לי להסביר.

שאול יהלום: היא יוצאת לחוץ לארץ, היא לא יודעת כמה זמן זה ייקח, והיא אומרת שאין לה בררה, היא חייבת להתפטר, היא הגונה .

שאול יהלום: היא יוצאת לחודש, ונכנסת ברוך השם להריון.

שאול יהלום: חוזרת אחרי חודש, המעביד מקבל אותה בזרועות פתוחות.

שאול יהלום: היא עובדת שמונה חודשים, ופתאום יש לה גם חודש של שמירת הריון.

שאול יהלום: היא תקבל את שמירת ההריון, דמי לידה היא כן תקבל או לא תקבל - זה לא מעניין אותי.

אילנה כהן: זה בכלל לא היה צריך להיות קשור לדמי לידה.

אילנה כהן: באה אליי המשפטנית של הוועדה, ואמרה לי, שבשביל לא לסבך נעשה כך.

שאול יהלום: אשאל אתכם הפוך.

שאול יהלום: אתם מסכימים למחוק בכלל, שתהיה גם זכאית לדמי לידה?

נועה וגנר: לא, למה לעשות את השינוי על משהו שהוא קיים.

אילנה כהן: יצא המרצע מן השק, פתאום אומרים לא.

אילנה כהן: אז אני אומרת, בהתחלה זה לא היה קשור לדמי לידה.

אילנה כהן: ביקשו ממני שזה יהיה בסדר.

שאול יהלום: יכול להיות שהיא נשואה לעובד משרד החוץ, והוא יוצא לשליחות של חודשיים להסביר את הבעיה של מדינת ישראל בעולם, והיא חייבת להתפטר במשך החודשיים האלה.

שאול יהלום: אבל היא עבדה שישה חודשים לפני, ועוד שישה חודשים בהריון, והיא נכנסה להריון בדיוק בתקופת ההסברה.

אילנה כהן: אם גברים היו נכנסים להריון, כל הדיון הזה לא היה מתקיים בכלל.

אילנה כהן: לא היה לכם בכלל רצף, מהיום הראשון הייתם מקבלים הכל.

שאול יהלום: עדיים צריכים להחליט על מועד תחילה.

שאול יהלום: מהמועד תחילה הגיוני, גברת וסרמן?

ג'ודי וסרמן: גברת וגנר, מועד תחילה 1 בחודש לאחר פרסום החוק?

נועה וגנר: יש לנו הצעה של תקנות, 1 בחודש לאחר הפרסום.

שאול יהלום: תודה רבה.

שאול יהלום: מי בעד החוק, ירים את ידו.

שאול יהלום: בעד: פה אחד נגד: אין אושר

שאול יהלום: תודה, אישרנו.

שאול יהלום: אני מודה מאוד לאילנה כהן, וכל סיעת עם אחד, שמשום מה לא באו לכאן.

שאול יהלום: הישיבה נעולה.