הוועדה המשותפת לעניין חוק נתוני אשראי, כנסת 16, פרוטוקול מספר 1, 2003-07-28 12:30

שלום שמחון: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת החוקה לעניין הצעת חוק שירות נתוני אשראי.

שלום שמחון: למעשה, ענייננו בתיקון הזה לחוק הוא מתן ארכה.

שלום שמחון: לכן, אפשר לעשות מהישיבה הזו ישיבה טכנית.

שלום שמחון: אבל, אפשר גם לפתוח את כל העניין מההתחלה.

שלום שמחון: אני רק רוצה להזכיר שכבר נקבע מועד לדיון בתקנות השבוע ביום חמישי, ולכן אני לא מציע לאבד זמן.

שלום שמחון: אני מאוד אודה לכם אם אנחנו נוכל לעשות את הישיבה הזו ישיבה טכנית לחלוטין שרק מאריכה את התאריך ומעלה את החוק לקריאה שנייה ושלישית.

שלום שמחון: עם זאת, אני אאפשר לכם לומר מה שאתם רוצים.

שלום שמחון: לדעתי, עדיף לשמור את האנרגיות ליום שבו יתקיים דיון בתקנות עצמן.

שלום שמחון: אנחנו נאפשר למשרד המשפטים להציג את העניין, בבקשה.

עו"ד טנה שפניץ: החוק היה אמור להיכנס לתוקף ב-31 ביולי.

עו"ד טנה שפניץ: חצי שנה קודם היו צריכות להיות מאושרות תקנות לצורך היערכות של כל הגורמים ששותפים בחוק.

עו"ד טנה שפניץ: עקב הבחירות וכניסת השר החדש לתפקיד וכל מה שהתרחש, לא הצלחנו להגיש את התקנות לוועדה משותפת שלא הייתה קיימת עד לאחרונה, לצורך אישורן.

עו"ד טנה שפניץ: לכן, אי אפשר היה להתחיל בהיערכות.

דוד טל: אני מבין שהיו בחירות, כולנו יודעים שהיו בחירות.

דוד טל: אבל, הבחירות לא שייכות לזה.

עו"ד טנה שפניץ: לא, היינו צריכים להגיש את זה בפברואר.

דוד טל: האם זה היה מוכן בחודש פברואר?

עו"ד טנה שפניץ: זה היה מוכן ככל שנדרש.

עו"ד טנה שפניץ: שר המשפטים מגיש את זה.

עו"ד טנה שפניץ: יש שר משפטים חדש והוא היה צריך להתפנות ולהיכנס לנושא ולקבל כמה החלטות מדיניות שיש פה.

עו"ד טנה שפניץ: לאחר מכן, היה צריך להקים ועדה משותפת בכנסת שאליה נוכל להגיש את התקנות.

דוד טל: האם אין במדינת ישראל רצף שלטוני שבו שר משפטים אחד מעביר את המקל לשר משפטים אחר?

דוד טל: האם הייתה פה בהצעת החוק מדיניות שהשתנתה?

עו"ד טנה שפניץ: כאשר שר מגיש הצעת חוק או תקנות שהן בדרך ויש שר חדש, הוא רוצה לקבוע את המדיניות שלו.

עו"ד טנה שפניץ: הוא לא צריך אוטומטית לאשר.

דוד טל: האם במקרה הזה השתנתה המדיניות?

עו"ד טנה שפניץ: היא לא השתנתה.

עו"ד טנה שפניץ: אבל, הוא היה צריך לבדוק ולראות שהוא מוכן לעמוד מאחורי המדיניות של השר הקודם.

עו"ד טנה שפניץ: למשל, יש פה נושא רגיש של תשלומים, מי צריך לשלם למי וכמה.

שלום שמחון: אני מבין מבחינה נוהלית שברגע שקמה ממשלה חדשה גם אם הוגשו קודם תקנות, השולחן פה הוא נקי, מתחילים הכל מהתחלה.

עו"ד טנה שפניץ: כן, השר צריך להיות שלם עם מה שמתרחש, ואין טעם שהוא ימשיך באופן אוטומטי, אולי הוא רוצה לשנות מהמדיניות.

עו"ד טנה שפניץ: במקרה הזה הוא לא שינה.

עו"ד טנה שפניץ: אבל, צריכה להיות לו האפשרות להפעיל את שיקול הדעת שלו.

עו"ד טנה שפניץ: אבל, כל הסיבות לא כל כך משנות.

דוד טל: זה מאוד משנה.

דוד טל: אם את היית באה אליי רק בעוד שנה או שנתיים, זה היה מאוד משנה.

דוד טל: זה לא סביר שלא יגישו תקנות בפרק זמן של חצי שנה, ואפילו כאשר יש שר חדש.

דוד טל: עם כל הכבוד, אם שר רוצה לקבוע מדיניות חדשה עם השקפת עולם אחרת, זה לא צריך להיות בפרק זמן כל כך ארוך .

דוד טל: הכל צריך להיות במידה סבירה ואי אפשר למשוך את זה לאורך זמן.

עו"ד טנה שפניץ: אנחנו האחרונים שיש להם עניין למשוך את זה.

עו"ד טנה שפניץ: להפך, אנחנו ביקשנו ויושב ראש הוועדה נעתר בכל זאת להתחיל לדון בתקנות במושב הזה.

דוד טל: אז אתם ודאי תעזרו לנו לסיים את זה מהר.

עו"ד טנה שפניץ: אנחנו מוכנים יום ולילה, אין לנו בעיה.

שלום שמחון: חוץ מזה, חבר הכנסת טל עיכב את הקמת הוועדה בשבועיים-שלושה.

דוד טל: לא אדוני, אני ממש לא עיכבתי.

דוד טל: אני פשוט ביקשתי שיכבדו את הסיכום כפי שהוא היה בין האופוזיציה והקואליציה, ואדוני לימד אותי שסיכומים יש לכבד.

דוד טל: אפשר היה לעשות את זה בן- רגע, אבל לא רצו לעשות זאת כך.

דוד טל: רצו לשקול את העניינים ולבדוק.

עו"ד טנה שפניץ: שקלו, והגענו ל-31 ביולי ועכשיו אנחנו נאלצים לבקש דחייה של כניסת החוק.

עו"ד טנה שפניץ: ב-31 לחודש היינו צריכים להתחיל להפעיל.

עו"ד טנה שפניץ: יש צורך בחצי שנה היערכות של כל הגורמים ששותפים בחוק הזה כדי שאפשר יהיה להפעיל אותו.

עו"ד טנה שפניץ: לכן, נדרשת עכשיו דחייה.

דוד טל: אדוני היושב ראש, הם אמרו שהם מוכנים לעבוד יום ולילה, ואפשר עכשיו להתעסק עם הנושא הזה באמת בצורה אינטנסיבית.

יצחק בראון: אני מבנק הפועלים, איגוד הבנקים.

יצחק בראון: אני לא רוצה להיכנס לתקנות, אני רק רוצה להעלות נושא מהותי.

יצחק בראון: הקביעה הייתה שחצי שנה לאחר השלמת התקנות, כל גוף שמוגדר בתקנות פה, בחוק, שחייב למסור מידע, יהיה מוכן למסור את המידע גם אם לא יהיה מישהו שיהיה מוכן לקבל אותו, כי החובה היא על מי שצריך להעמיד את המידע.

יצחק בראון: אנחנו לא גוף יש לו רשות.

יצחק בראון: למשל, גוף מוסמך, בתקנות כתוב: אם הוא ירצה להעמיד.

יצחק בראון: אצלנו כתוב: צריך להעמיד.

יצחק בראון: גם לאור ההבנה של טיוטת התקנות, גם על מה שאנחנו מסכימים וגם מה שאנחנו לא מסכימים, חצי שנה זהו זמן שמכניס אותנו למקום שאנחנו לא נוכל לעמוד בו.

יצחק בראון: יקרה כאן מה שקרה בחוק גילוי נאות שרצו לכפות סד שאי אפשר לעמוד בו.

שלום שמחון: זאת אומרת, מה שאתה מבקש הוא להאריך את התקופה מחצי שנה לשנה.

יצחק בראון: שנה, זה המינימום שאנחנו יכולים לעמוד בו, משום שאנחנו עובדים עכשיו על חוק המיסוי, אנחנו עובדים על חוק גילוי נאות, אנחנו עובדים כמעט רק בשביל הממשלה.

מל פולישוק-בלוך: מר בראון, אתה נציג בנק הפועלים.

מל פולישוק-בלוך: הם כל הזמן היו נגד.

דוד טל: מר בראון, האם אתה מדבר גם בשם איגוד הבנקים?

שלום שמחון: הוא מדבר בשם בנק הפועלים.

דוד טל: לא, הוא אמר גם איגוד הבנקים.

קריאה: אני לא משוכנע שזה בשם איגוד הבנקים.

אמנון אלטמן: אני מחברה מסחרית שקוראים לה BDI, ואנחנו השתדכנו עם חברה אמריקאית הגדולה ביותר בתחום ויש לנו הכבוד ללוות את החוק הזה במשך שש שנים.

אמנון אלטמן: הטענה של ידידי המכובד מבנק הפועלים נשמעת לאורך כל השנים האלה בטענות שונות ומשונות.

אמנון אלטמן: מלבד הפגעים שיש לשיטה הדמוקרטית שלנו של בחירות חוזרות ונשנות, ישנו ניסיון קבוע של שני הבנקים הגדולים לעכב את המהלך הזה.

אמנון אלטמן: יש לנו חברה שעוסקת הרבה שנים במידע עסקי, אנחנו מתמצאים בתחום ורוצים להפעיל את החוק הזה כפי שהוא קיים במרבית מדינות העולם, יש אפילו חוקים הרבה יותר ליברליים.

אמנון אלטמן: אנחנו לא ממציאים פה את הגלגל, לא מביאים תורה מסיני.

אמנון אלטמן: זה דבר מאוד מאוד פשוט ואין שום טעם לדחייה.

אמנון אלטמן: הבנקים מצוידים היום במערכות מיחשוב מודרניות.

אמנון אלטמן: גם חצי שנה היא די והותר.

אמנון אלטמן: אני אומר את דעתי על דעת החברה שלי, ועל דעת חברה שהיא הכי גדולה בעולם בתחום הזה.

אמנון אלטמן: כשאנחנו מדברים איתם ומספרים להם על התהליך הזה, הם פשוט לא מאמינים.

אמנון אלטמן: זה לא אומר שהוועדה המכובדת צריכה להתחשב, אבל מדובר באמת בחברה גדולה שעובדת ב-80 ארצות, זה לא יאומן.

דוד טל: אדוני היושב ראש, אני מניח שכל צד כאן תופס צד.

דוד טל: מדובר כאן באינטרסים כבדי משקל ואולי כדאי שוועדת הכלכלה תיקח אדם חיצוני לגמרי שיחווה דעתו האם ניתן לעשות את זה בפרק זמן של חצי שנה.

דוד טל: ישנם יועצים שכיהנו בעבר בתפקידים בכירים במשרד האוצר והם יוכלו לתת לך חוות דעת תוך שבועיים ימים.

דוד טל: יכול להיות שאפשר לעשות זאת בפרק זמן של חצי שנה ואז נאמר שמר אלטמן צודק.

דוד טל: אם נקבל חוות דעת שפרק הזמן הזה הוא מאוד לא סביר ואי אפשר להיערך וסתם אנחנו לא נגיע למצב שהוא לא טוב, אז אנחנו בעצם - - - היו"ר שלום שמחון: חבר הכנסת טל, אני רוצה להציע הצעה שאולי גם הממשלה לא תתנגד לה.

דוד טל: בסך הכל, אנחנו לא רוצים לחזור פעם נוספת על הליך חקיקה.

דוד טל: נניח שאנחנו נעשה כל מה שצריך ויגיעו למסקנה שיש קושי ליישם את החוק ועוד הפעם הממשלה תבוא עם הצעה.

דוד טל: אני רוצה לשאול את חבריי לוועדה, והממשלה תגיד פה מה דעתה על כך שאנחנו נכניס בחוק הזה תיקון נוסף שיאפשר לשר באישור ועדת הכלכלה לתת ארכה נוספת של חצי שנה.

דוד טל: זאת אומרת, מאריכים את החוק בחצי שנה.

דוד טל: אבל, אם נניח יקרה מצב שבמסגרתו יהיה צורך בעוד פרק זמן נוסף, זה יהיה לפי שיקול דעתו של השר באישור ועדת הכלכלה.

עו"ד טנה שפניץ: מקובל עליי.

דוד טל: אני לא יודע להגיד אם פרק זמן של חצי שנה הוא מספיק, אבל אני מעדיף לחתוך ולשים את הסד בחצי שנה.

דוד טל: ברגע שאני מאפשר להם את זה, כל שר וגם אם אני הייתי שר, הייתי מאריך להם את זה.

דוד טל: הם לא היו עושים דבר כדי להתקדם כפי שצריך, כיוון שהם יודעים שזה תלוי ועומד.

שלום שמחון: בואו נאמר עד חצי שנה.

אתי בנדלר: במועד שייקבע ולא יעלה על חצי שנה.

דוד טל: צריך להכניס אותם לעבודה.

דוד טל: אם אנחנו מתכוונים לממש את החוק הזה ברצינות, להוציא אותו מהכוח אל הפועל, צריך לקבוע פרק זמן סביר.

מל פולישוק-בלוך: אני עכשיו באה מוועדה שלי שדנה ברעידות אדמה.

מל פולישוק-בלוך: לפני יותר משלוש שנים הקימו ועדה ואנחנו כאן ישבנו בכמה ועדות.

מל פולישוק-בלוך: כאן כל הזמן דוחים דברים.

מל פולישוק-בלוך: אחר כך אני קוראת בעיתון שבצרפת עשו רכבת קלה ב-5 שנים ואצלנו מדברים 15 שנה.

מל פולישוק-בלוך: בואו פעם אחת לא נאריך, אני לא אומרת שזה צריך להיות המקרה, לא נשנה את החוק.

מל פולישוק-בלוך: מה דעתך על זה שפעם אחת לא נשנה ונגיד לא.

מל פולישוק-בלוך: לא במקרה הזה חלילה, אני לא אסתבך עם טומי לפיד.

דוד טל: אם גברתי סבורה שפרק זמן של חצי שנה הוא די והותר, אז זה דבר אחד.

דוד טל: אבל אם גם את מסכימה שזה לא מספיק - - -

עו"ד טנה שפניץ: לא, השאלה היא, חצי שנה ממתי?

עו"ד טנה שפניץ: אילו ידעתי שביום חמישי אנחנו מצליחים לאשר את התקנות, אז היינו יכולים לעמוד על זה שתהיה חצי שנה.

עו"ד טנה שפניץ: לאור העובדה שאני לא יודעת אם ביום חמישי יאשרו את התקנות - - -

דוד טל: זה מאוד תלוי ביושב ראש.

אתי בנדלר: חבר הכנסת טל, זה לא תלוי רק ביושב ראש.

אתי בנדלר: עד כמה שאני התרשמתי רק מעובי התקנות, וזה הנוסח המקוצר, זה לא ניתן.

שלום שמחון: חבר'ה, זה ספר.

עו"ד טנה שפניץ: חבר הכנסת טל, לגבי ההצעה שלך לקחת מומחה, אנחנו הרבה חודשים היינו בקשר עם מערכת הבנקאות כדי ללמוד על התהליך שלהם ועל העלויות שלהם, בעיקר.

עו"ד טנה שפניץ: יש קרוב ל-20 בנקים רלוונטיים, חלק בקבוצות וכיוצא בזה.

עו"ד טנה שפניץ: כל בנק ערוך בצורה שונה מבחינה מיחשובית, מאיפה הוא סוחב את המידע, איך הוא מתארגן.

עו"ד טנה שפניץ: לעניות דעתי, יהיה קשה מאוד לצאת מסקר כזה.

עו"ד טנה שפניץ: לבנק אחד זה ילך מאוד מהר, ולבנק אחר זה ייקח הרבה יותר זמן.

עו"ד טנה שפניץ: בנוסף לזה, אני לא בטוחה עד כמה לגורם חיצוני יש "זכות" להיכנס לתוך מערכת הבנקאות ולבדוק להם בדיוק את כל מערכת המיחשוב.

דוד טל: הוא עושה עבודה בשירות ועדת הכלכלה.

עו"ד טנה שפניץ: גם ועדת הכלכלה אמורה לשמור על הפעילות העסקית השוטפת.

עו"ד טנה שפניץ: כמובן שהבנקים יכולים להסכים וזה יכול להראות להם מאוד יפה.

עו"ד טנה שפניץ: אבל, ההצעה הזו לדעתי לא תקדם אותנו בהרבה.

דוד טל: ההיגיון הישר הוא שכל עוד מערכות לא מוכנות, אי אפשר להטיל עליהן גזרה שהן לא יכולות לעמוד בה.

דוד טל: יכול מאוד להיות שגם אם ניתן להם שנה הם בתום שנה יגידו שהם עדיין לא ערוכים.

דוד טל: אני מכיר דברים דומים במשרדים אחרים שהם שוב ושוב לא ערוכים ואין לזה סוף.

דוד טל: זאת אומרת, אנחנו דוחים את הקץ פעם אחר פעם, אחר פעם.

דוד טל: אני מקבל את הצעתה של חברתי לעבודה, הגם שהייתי רוצה שזה יהיה בשכל.

דוד טל: זאת אומרת, שנבדוק שחצי שנה הוא אכן פרק זמן סביר שאפשר לעמוד בו.

דוד טל: אם יבואו ויגידו: זה לא יכול לקרות בחצי שנה, אני לא אתמוך בזה.

דוד טל: אבל, אם פרק זמן של חצי שנה הוא בהחלט פרק זמן סביר שאפשר לעמוד בו, אני אומר שאני חותך כאן בלי לתת לשר באישור ועדת הכלכלה לעשות דבר.

שלום שמחון: הרי אנחנו לא מעונינים להגיע למצב שהכנסת מאריכה עוד פעם ועוד פעם.

שלום שמחון: זה יכול לקרות בסוף גם אם אתה תקבע את החצי השנה הזו.

שלום שמחון: אני רק אומר, בואו נמצא איזשהו ניסוח שגם אם הוא לא נוקב בזמן, הוא משאיר את האפשרות לא לעלות למליאה לשלוש קריאות.

מל פולישוק-בלוך: למה זה צריך להיות חצי שנה או שנה, האם אין משהו באמצע?

מל פולישוק-בלוך: אפשר לקבוע שבעה חודשים.

שלום שמחון: אילן, בבקשה.

אילן ליבוביץ: אם הבנתי נכון, לנציג הבנקים יש השגות על התקנות.

אילן ליבוביץ: כלומר, הם יודעים מה הן התקנות.

אילן ליבוביץ: הן לא השתנו מן הקצה לקצה.

אילן ליבוביץ: יש להן השגות פה ושם על התקנות זאת אומרת שהם מכירים את התקנות.

אילן ליבוביץ: אין סיבה ל - - -

אתי בנדלר: חבר הכנסת ליבוביץ, חלק מהתקנות טעונות אישור הוועדה, וייתכן שהוועדה עצמה תדרוש להכניס בהן שינויים.

אילן ליבוביץ: גם אם יהיו שינויים, הם לא יהיו שינויים מהקצה לקצה כי אנחנו פועלים במסגרת החוק.

אילן ליבוביץ: מכיוון שהם מכירים את התקנות, יש להם חצי שנה להיערכות במקביל.

שלום שמחון: יש פה שתי גישות.

שלום שמחון: יש גישה אחת האומרת לתת את החצי שנה הזו ולסגור עניין.

שלום שמחון: גישה שנייה אומרת: בואו ניקח בחשבון שיהיה פנצ'ר ואולי הוא לא יהיה, אם הוא לא יהיה, הוא לא יהיה, ונשאיר איזשהו שפיל שמאפשר לשר באישור לוועדה לתת פרק זמן נוסף.

שלום שמחון: אולי זה לא יהיה חצי שנה, שלושה חודשים, לא שלושה חודשים, חודשיים, לא משנה מה יהיה הניסוח פה.

שלום שמחון: אנחנו נעשה את זה כדי לא לחזור עוד הפעם למליאה.

שלום שמחון: יש אנשים בממשלה שחושבים שהם משנים פה את החוקים איך שמתחשק להם, רק צריך להחליט והכנסת ישר עומדת לשירותם.

דוד טל: נניח שהדבר הזה חוזר לשר אחרי חצי שנה ואנחנו מאפשרים לו להאריך אחרי חצי שנה.

דוד טל: כשבאים לשר בבקשה כזו מה הוא יעשה?

דוד טל: בסך הכל הוא יהיה מסכן, משום שהמערכת הבנקאית לא מוכנה והוא יהיה חייב לתת להם, אחרת הוא כאילו גוזר גזירה שהם לא יכולים לעמוד בה, ואנחנו נהיה חייבים לתת לו.

דוד טל: זו הבעיה שאנחנו כרשות מחוקקת צריכים להתמודד בה.

שלום שמחון: תאפשר לו פרק זמן נוסף שלא יעלה על חצי שנה, משהו כזה.

שלום שמחון: אני עוד לא יודע מה יהיה הניסוח המדויק של זה.

אלי וינטראוב: הנושאים הרשומים בתקנות הם לא מזעריים.

אלי וינטראוב: הסיבות שלנו הועלו, וההסכמה לגבי מספר נושאים בתקנות היא בהחלט מהותית לפחות עבורנו.

אלי וינטראוב: אם רק נזכיר, מדובר שם במידע שלילי ובמידע חיובי, ומדובר בנושא של עדכנות המידע.

אלי וינטראוב: אין לנו חילוקי דעות לגבי רמת עדכנות המידע השלילי.

אלי וינטראוב: הוא צריך להיות ברמה גבוהה, מידע נכון לאתמול ולהיום.

אלי וינטראוב: לגבי המידע החיובי, מצב הלוואותיו, זה עושה לנו הבדל מהותי.

אלי וינטראוב: אם מדובר במידע לטווח ארוך, מידע נכון לסוף חודש קודם לדוגמא, אנחנו יכולים להתארגן מהר ונוכל להתחייב לחצי שנה, אני מדבר על המידע החיובי בלבד.

אלי וינטראוב: אבל, אם מדובר במידע עדכני, מידע נכון ליום קודם, זה מטיל עלינו מעמסות.

שלום שמחון: עד עכשיו היה לך את הזמן, ועכשיו אתה כבר טוען לזמן נוסף.

אלי וינטראוב: הנושא הועלה, ואנחנו עדיין בחילוקי דעות בעניין הזה.

אלי וינטראוב: לנו זה עושה הבדל מהותי.

אלי וינטראוב: אנחנו גם נמצאים בעיצומו של פרוייקט מיחשוב גדול מאוד.

אלי וינטראוב: אם העמדה שלנו לגבי עדכנות מידע חיובי תתקבל, אין לנו בעיה להתארגן מאוד מהר.

אלי וינטראוב: במידה ולא, אנחנו צריכים את פרק הזמן הנוסף הזה.

אלי וינטראוב: לגבי המידע השלילי, אין לי בעיה.

דוד טל: איזה פרק זמן נוסף אתה צריך בשביל המידע החיובי?

אלי וינטראוב: קשה להתחייב, אבל פרק זמן של עוד חצי שנה נראה לי סביר.

שלמה שחר: אני הכונס הרשמי, משרד המשפטים.

שלמה שחר: אנחנו אחד הגופים שצריך לתת מידע לגוף הזה.

שלמה שחר: אני רוצה להזכיר שהצעת חוק שירות נתוני שירות יצאה ב-97.

שלמה שחר: החוק עצמו, חוק שירותי נתוני אשראי נרשם בספר החוקים בינואר 2002.

שלמה שחר: אנחנו שמענו על זה כבר מ-97, לא מהיום.

שלמה שחר: בחוק נאמר שהחוק הזה ייכנס לתוקף בפברואר 2003.

שלמה שחר: זאת אומרת, הוא כבר היה צריך לצאת לדרך לפני חמישה-ששה חודשים.

שלמה שחר: התקיים דיון במשרד המשפטים לפני כחודשיים בשאלה איפה החוק הזה עומד ולאן זה הולך.

שלמה שחר: בין היתר, השתתף שם המפקח על הבנקים.

שלמה שחר: נדונו גם המשמעויות של ההערכות של הגופים השונים ומה צריך לתת.

שלום שמחון: הדיון כרגע הוא לא על זה.

שלום שמחון: הדיון כרגע הוא, האם להיענות לבקשת הממשלה לדחות את החוק בחצי שנה, והאם להשאיר שיקול דעת נוסף לשר באישור ועדת הכלכלה לתת פרק זמן נוסף שלא החלטנו עליו.

שלום שמחון: אם נקבל את עמדת הממשלה כפי שהיא, תהיה הצבעה ומה שיוכרע יוכרע.

שלום שמחון: אם יש הצעה נוספת שמדברת על מתן שיקול דעת לשר, נקיים גם עליה הצבעה.

שלום שמחון: בכל מקרה, פרק הזמן לא יעלה על חצי שנה.

שלום שמחון: יש גם אפשרות שלישית שזה לא יהיה חצי שנה, נדחה את זה ל-9 חודשים נקודה, ובזה נגמר העניין.

שלמה שחר: אם דובר על גוף אובייקטיבי שהוא ייתן את ההתייחסות שלו לשאלה איך הדברים צריכים להיות, צריך לתת את זה למשרד המשפטים שישב ובחן את האספקטים השונים.

שלמה שחר: אם הוא בא ואומר שלדעתו חצי שנה זה המועד, אני חושב שזה המקום גם מבחינת המסר שהוועדה רוצה להגיד: רבותיי, החוק הזה היה צריך כבר להתחיל לפני חצי שנה, אנחנו נותנים עוד דחייה, אבל כמו שנאמר כאן, יש לקבוע מסגרת זמנים שבה כולם יתכנסו, גם התקנות, גם הגופים השונים.

עו"ד טנה שפניץ: תיקון לעמדת הממשלה, זה צריך להיות חצי שנה מיום אישור התקנות.

עו"ד טנה שפניץ: זאת אומרת, אני מוכנה להבין שאנשים רוצים לדעת מה הן התקנות לפני שהם מתחילים להיערך.

עו"ד טנה שפניץ: עמדת משרד המשפטים היא חצי שנה, כי חשבנו שהתקנות יאושרו עד סוף יולי, ואז אמרנו חצי שנה.

עו"ד טנה שפניץ: אבל, אפשר גם ששה פלוס שלוש.

אמנון אלטמן: מה שאמר כאן מר וינטראוב זה אפשרות שהועלתה גם בוועדה ויכול להיות שבמסגרת הדיונים, במסגרת אותה חצי שנה, תחליט הוועדה לממש את החוק באמת לפחות בשני שלבים.

אמנון אלטמן: כלומר, מידע שלילי שהם מוכנים וגם אחרים מוכנים, ואת אותם תיקונים שצריכים לעשות לשם המידע החיובי יידחו למועד מאוחר יותר, ועל ידי כך תשיג את הפעלת החוק בפרקי זמן קצרים.

אמנון אלטמן: מניסיוני ממה שקרה במשך ששת השנים, כל דחייה כזו הזמינה דחייה נוספת.

יצחק בראון: בנק הפועלים כבנק התווכח לגבי החוק, אבל עברנו את השלב הזה.

יצחק בראון: החוק התקבל ומרגע זה אנחנו חלק מהמדינה הזו, אנחנו צריכים לממש חוקים.

יצחק בראון: אנחנו פשוט רוצים לעמוד בחוק, אנחנו לא רוצים להיות במצב שלא נוכל לעמוד בחוק.

יצחק בראון: היות וכבר קרה לנו לאחרונה שאנחנו היחידים שאמרנו כל הזמן לא מסוגלים בנושא גילוי נאות, ואנחנו עובדים ואנחנו מקצים עשרות עובדים במערכות התפעול שעוסקים רק בחוק גילוי נאות, ולא מצליחים להגיע למועד.

יצחק בראון: אומרים לנו: למה לא אמרתם?

יצחק בראון: הפרוטוקולים מצויים.

יצחק בראון: הגשנו הארכה ולא התייחסו אלינו בכלל.

שלום שמחון: יש כרגע שלוש הצעות על השולחן.

שלום שמחון: הצעה אחת היא לקבל את ההצעה הממשלתית כפי שהיא, חצי שנה נקודה.

שלום שמחון: ההצעה השניה כפי שהוצעה פה תוך כדי הדיון היא לאפשר שיקול דעת נוסף לשר באישור ועדת הכלכלה לדחות לתקופה נוספת שלא תעלה על ששה חודשים.

שלום שמחון: הצעה שלישית היא לעשות את החצי שנה, תשעה חודשים.

שלום שמחון: אני מוכן לשמוע אם יש עוד הצעה רביעית.

דוד טל: יש לי הצעה רביעית שתאמר שתוך פרק זמן של חצי שנה הם יהיו ערוכים לגבי המידע השלילי.

דוד טל: אני הייתי רוצה גם לגבי החיובי והשלילי, אבל אם הם לא יהיו מוכנים ואני מניח שהם כבר לא יהיו, אני מוכן לתת פרק זמן נוסף גם לגבי המידע החיובי.

דוד טל: בהתחלה רציתי להתלות את זה בכך שהשר יבוא לפה לבקש עוד פרק זמן בשביל המידע החיובי, אבל אני אומר לך שאם אנחנו משאירים את זה לשר לבוא לכאן, הוא יבוא לכאן.

דוד טל: בוא אנחנו נהיה טובים ולא שהשר יהיה טוב.

אתי בנדלר: אני חייבת לבדוק אם זה אפשרי מבחינת נוסח החוק.

דוד טל: לא שמעתי את גברתי מגיבה לגבי ההצעה, אז הבנתי שזה יכול לבוא בחשבון.

עו"ד טנה שפניץ: קודם כל, צריך לבדוק אם יש מספיק סמכות לזה.

עו"ד טנה שפניץ: החוק הזה בנוי כמקשה אחת, זה לא פשוט.

מל פולישוק-בלוך: עדיף להשאיר אותו כמקשה אחת.

מל פולישוק-בלוך: האם חצי שנה או כל מועד זה מיום אישור התקנות?

אתי בנדלר: לא, הצעת החוק קובעת תאריך מוחלט.

אתי בנדלר: כאן מציעים שהתחילה תהיה ב-31 בינואר 2004.

אתי בנדלר: כשמשרד המשפטים הכין את הצעת החוק הוא יצא מהנחה שיווצר פער לפחות של ששה חודשים בין מועד אישור התקנות ועד שהחוק הזה ייכנס לתוקף.

מל פולישוק-בלוך: אז אולי כדאי להתנות את זה באישור התקנות?

אתי בנדלר: להתנות תחילה של חוק בתקנות זה נראה לי מרחיק לכת.

אתי בנדלר: אני חושבת שלהשאיר את הנוסח כפי שמציעים ב-31 בינואר, ואז לאפשר לקבוע בתקנות, כי מה שאני הצעתי זה שהשר יהיה רשאי לדחות את תחילתו של החוק לתקופה נוספת שיקבע, דהיינו בתקנות, ושלא תעלה על ששה חודשים, כמובן באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, ואז אתה קובע את התחילה בתקנות כשהן יבואו לדיון, ולא מותנה בתקנות אחרות.

דוד טל: זה לא בסדר, פשוט אין לנו ברירה.

דוד טל: זה לא מוצא חן בעיניי בכלל, אבל אין לנו ברירה.

אתי בנדלר: אבל מצד שני, זה יאפשר גם לוועדה לקחת לעצמה את פרק הזמן שהיא חושבת לנכון ולדון בתקנות ולא להיות בסד של לוח זמנים שנכפה עליה בצורה לא נכונה.

אתי בנדלר: ייתכן שהתקנות האלה יידרשו באמת זמן לדון בהן.

אילן ליבוביץ: מה יקרה אם נקבע את מה שהציע היושב תשעה חודשים וזהו?

אתי בנדלר: לכאורה, זה אפשרי.

אתי בנדלר: למעשה, זה אורכה רק של חודשיים נוספים משום שכאן מוצע שתחילתו של החוק תהיה ב-31 בינואר, זה נותן לך רק את פברואר ומרץ, כי במרץ או באפריל שוב יוצאים לפגרה.

יצחק בראון: ההנחה היא שזה מחר מאושר.

אתי בנדלר: ההנחה היא שביום חמישי זה יאושר, אבל אני מציעה לא לצאת מההנחה הזו.

אלי וינטראוב: כשמדובר על מערכות מיחשוב ותפעול, אי אפשר להתארגן על מספר האופציות.

אלי וינטראוב: אנחנו צריכים שתתקבל החלטה לגבי התקנות, ואי אפשר לבנות - - -

שלום שמחון: האם אנחנו יכולים להתכנס על ההחלטה של חצי פלוס חצי?

שלום שמחון: האם זה קריטי לכם?

שלום שמחון: חצי שנה והשר יוכל לבקש עוד חצי שנה.

שלום שמחון: אתי אמרה ששלושה חודשים האלה לא נותנים הרבה.

אתי בנדלר: למעשה, השלושה חודשים הם חודשיים.

דוד טל: נניח שאני מסכים לזה, אני רק רוצה לשאול שאלה היפותטית, מה יקרה אם בעוד שנה וחצי שנה נוספת, הם יבואו והם יגידו שהם עדיין לא ערוכים, מה אתה תגיד אז?

מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא נאשר.

מל פולישוק-בלוך: אני מציעה לאשר אבל שזו תהיה הפעם האחרונה שאנחנו מאשרים הארכה.

שלום שמחון: אנחנו נקרא את הנוסח ואנחנו מדברים על חצי שנה פלוס עד חצי שנה באישור ועדת הכלכלה.

דוד טל: שיהיה רשום: ולא יותר.

שלום שמחון: אתי, תקראי בבקשה את הסעיף.

אתי בנדלר: תיקון סעיף 59, אני אקרא אותו כבר בנוסח מתוקן שאני מציעה.

אתי בנדלר: בחוק שירות נתוני אשראי התשס"ב-2002, בסעיף 59 1) בסעיף קטן א' במקום ב' באב התשס"ג (31 ביולי 2003), יבוא ח' בשבט התשס"ד (31 בינואר 2004).

אתי בנדלר: 2) אחרי סעיף קטן א' יבוא א1) השר באישור הוועדה רשאי לדחות את תחילתו של החוק לתקופה נוספת שיקבע ושלא תעלה על ששה חודשים.

שלום שמחון: מי בעד?

שלום שמחון: מי נגד?

שלום שמחון: החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית.

שלום שמחון: תודה רבה, הישיבה נעולה.