ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 55, 2003-09-10 12:20

שאול יהלום: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

שאול יהלום: על סדר היום עומדות שתי הצעות חוק – אני מציג אותן לפי סדר קבלתן במליאה: 1) הצעת חוק פרטית פ/1285 של חבר הכנסת שאול יהלום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – עבודה מועדפת באבטחה), התשס"ג-2003 – שעברה קריאה טרומית; 2) הצעת חוק מטעם הממשלה, שעברה קריאה ראשונה – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 55 – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ג-2003.

שאול יהלום: ועדת הכנסת החליטה היום שאם שתי ההצעות אכן יעברו, הפרטית קריאה טרומית והממשלתית קריאה ראשונה, הרי היא מחליטה, על-פי סעיף 122(ב), לאשר מיזוג של שתי ההצעות, אם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות אכן תחליט על מיזוג.

שאול יהלום: ובכן, ועדת העבודה, הרווחה והבריאות מחליטה למזג את שתי ההצעות.

שאול יהלום: מכאן ואילך שתי ההצעות הן הצעה ממוזגת והן יידונו במשותף.

שאול יהלום: אני מתחיל בהצעת החוק הממשלתית - הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 55 – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ג-2003.

שאול יהלום: (היושב-ראש קורא את סעיפי החוק) אני מבקש לשאול כמה שאלות מקדמיות.

שאול יהלום: על-פי החוק הזה יש 5 קטגוריות: "(1) מעון יום לילדים מגיל 3 חודשים שמשרד העבודה והרווחה הכיר בו כמעון יום; (2) מוסד חינוך שמשרד החינוך נתן לו אישור להפעלת המוסד כמוסד פטור, וכל עוד האישור בתוקף; (3) מוסד חינוך מוכר כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התשי"ט-1949, שהוא מוסד ללימוד שיטתי לילדים בכיתות א' עד י"ב; (4) מוסד חינוך כהגדרתו בחוק לימוד חובה, שקבע השר, באישור שר החינוך; (5) בית ספר מקצועי כהגדרתו בסעיף 1 לחוק החניכות, התשי"ג-1953.

שאול יהלום: " החוק הזה הרי כבר פעל.

שאול יהלום: אני מבקש לשאול את מי שמייצג את משרד החינוך, האם בשנה שהחוק פעל נתקלתם פה בבעיה כלשהי, שמי ממוסדות החינוך לא כלול בהגדרות האלה?

שאול יגיל: לא היתה שום בעיה.

יבינה זכאי בראונר: אני מהלשכה המשפטית של משרד החינוך.

יבינה זכאי בראונר: היועצת המשפטית אמרה לי שאמנם בפועל הפעלנו את זה על כל מוסדות החינוך אבל מאחר ויש עכשיו הזדמנות כלשהי להעמיד דברים על דיוקם מהבחינה המשפטית עלי לציין שההגדרות כאן הן לא מלאות.

יבינה זכאי בראונר: זאת אומרת, מוסדות חינוך לחינוך מיוחד ומוסדות חינוך מוכרים שאינם רשמיים לא מופיעים פה.

יבינה זכאי בראונר: אם יש אפשרות עכשיו לדייק בהגדרות – אנחנו מבקשים להוסיף גם את מוסדות החינוך הללו.

שאול יהלום: זה בדיוק מה ששאלתי.

שאול יהלום: מה לא מופיע כאן?

יבינה זכאי בראונר: מה שלא מופיע כאן זה "מוסד חינוך לחינוך מיוחד על-פי חוק החינוך המיוחד, התשמ"ח-1988".

יבינה זכאי בראונר: כמו כן, כאשר כתוב בפסקה (4) "מוסד חינוך כהגדרתו בחוק לימוד חובה, שקבע השר, באישור שר החינוך" – הכוונה לא לפי חוק לימוד חובה אלא לפי חוק הפיקוח על בתי ספר, התשכ"ט-1969, מאחר וההגדרה על-פי חוק לימוד חובה מופיעה כבר בפסקה (3).

יבינה זכאי בראונר: אלה שתי ההערות שלנו.

שאול יהלום: אנחנו נוסיף את התיקונים.

ג'ודי וסרמן: "מוסד לחינוך מיוחד" הוא לא מוסד חינוך לפי פסקה (3)?

יבינה זכאי בראונר: לא.

יבינה זכאי בראונר: "מוסד חינוך מוכר על-פי חוק לימוד חובה" זה מוסדות החינוך הרגילים לילדים בני 6 עד 18.

יבינה זכאי בראונר: "מוסד חינוך" בהגדרתו בחוק החינוך המיוחד משנת 1988, בסעיף ההגדרות, מדבר על גילאי 3 עד 21.

יבינה זכאי בראונר: זה הרבה יותר רחב, זה מוסדות מיוחדים.

אודי בן-דרור: כמה מוסדות זה מוסיף?

אודי בן-דרור: כמה מוסדות כאלה יש?

יבינה זכאי בראונר: אני לא יודעת.

שאול יגיל: 360 מוסדות.

שאול יהלום: קודם כול, אנחנו נגדיר "מוסדות חינוך" וברור שבזה כלולים גם מוסדות של החינוך המיוחד.

שאול יהלום: אז בואו נוסיף את החינוך המיוחד.

שאול יהלום: ואת מה שביקשה נציגת משרד החינוך, תיקון בפסקה (4), לפי איזה חוק אנחנו פועלים.

שאול יהלום: אנחנו מקבלים את התיקונים הללו כדי שכל מוסדות החינוך ייכללו.

שאול יהלום: עכשיו אנחנו ניגשים לנושא העיקרי.

שאול יהלום: החוק הזה מדבר על מי ששירת כלוחם.

שאול יהלום: יש בפניי כמה נתונים, ואם תרצו לסתור אותם תגידו לי.

שאול יהלום: קיבלתי אותם מכמה מקורות.

שאול יהלום: מה היחס בין חייל משתחרר שאינו לוחם לבין חייל משתחרר שהוא לוחם?

שאול יהלום: זאת אומרת, כמה חיילים הם חיילים לוחמים?

שאול יהלום: לפי הנתונים שבידינו, 15% מהחיילים המשתחררים מוגדרים כחייל לוחם.

ענת הראל: הנתונים גבוהים יותר.

ענת הראל: אם אנחנו מתייחסים להגדרת "לוחם" לפי מה שמוצע, שמתאימה לחוק קליטת חיילים משוחררים, זה כנראה – אני נותנת פה הערכות גסות – משהו כמו 30%.

שאול יהלום: למה זה צרך להיות הערכות גסות?

ענת הראל: לא העבירו אלי נתונים מספריים מדויקים.

שאול יהלום: אז על סמך מה את אומרת את זה?

ענת הראל: דיברתי עם מי שאחראי על זה באגף כוח-אדם וזה הנתון שהועבר אלי.

עזי פרל: אני לא רוצה להתווכח עם נציגי הצבא אבל יש לי נתונים מדויקים, אם לא לגבי השנה אז לפחות לגבי השנה החולפת.

עזי פרל: שיעור הלוחמים מבין כלל המשתחררים לא עבר את ה-15%.

עזי פרל: הכוונה למי שהיו לוחמים למעלה משנה.

ענת הראל: לא לזה הכוונה.

ענת הראל: ההגדרה שמפנה לחוק קליטת חיילים משוחררים קובעת שבכלל הגדרת "לוחם" נכנס גם חייל שעבר הכשרה בסיסית כלוחם ושירת אפילו שבועיים ימים כלוחם.

ענת הראל: ההגדרה "לוחם – כהגדרתו בחוק קליטת חיילים משוחררים" היא רחבה יותר.

ענת הראל: לפי ההגדרה הזאת כ-30% מהמשתחררים הם לוחמים.

שאול יהלום: אני קורא מחוק חיילים משוחררים: " 'לוחם' – כהגדרתו בפקודות הצבא, כפי שהן מיושמות גם לעניין תשלום דמי קיום למשרתים בשירות סדיר".

שאול יהלום: את יכולה לפרט יותר ממה שכתוב כאן?

ענת הראל: ההגדרה בחוק קליטת חיילים משוחררים מתייחסת לחייל מבחינת התשלומים שמקבלים.

ענת הראל: מקבלים למשל מענק ופיקדון וזה מחושב פר חודש.

ענת הראל: אם חייל היה לוחם במשך 3-4 חודשים אז הוא מקבל סכום גבוה יותר ואם אחר-כך הוא עבר לעבודה מנהלתית הוא מקבל סכום כסף אחר וכך מחושב לו סך כל המענק והפיקדון.

ענת הראל: "לוחם" לעניין הזה, כדי שבכלל יחושב לו – אפילו בשביל חודש אחד כלוחם – על-פי פקודות הצבא זה אומר שהוא עבר הכשרה בסיסית כלוחם – שזה 16 שבועות – וכן ---

שאול יהלום: תוכלי לתת לי את פקודות הצבא?

ענת הראל: "הוראת פיקוד עליון 3.0507 מגדירה "לוחם".

שאול יהלום: הוראת פיקוד עליון זה לא חוק.

ענת הראל: זה פקודות הצבא.

ענת הראל: חוק קליטת חיילים משוחררים מפנה לפקודות הצבא.

ענת הראל: פקודות הצבא זה בין היתר הוראות פיקוד עליון.

שאול יהלום: "חייל בשירות חובה המשרת במקצוע או בתפקיד לחימה באחת מהיחידות הבאות: יחידה לוחמת, יחידת הכשרה ללחימה המהווה חלק ממסלול השירות כלוחם".

שאול יהלום: איפה כתוב כאן שמספיק שהוא יהיה בעניין הזה חודש?

ענת הראל: אתה קראת את סעיף 5.

ענת הראל: בבקשה תעבור לסעיף 4 באותה הוראת פיקוד עליון שמגדירה "מקצוע או תפקיד לחימה": "מקצוע או תפקיד שבו משרת בוגר הכשרה בסיסית ללחימה".

ענת הראל: ב"הכשרה בסיסית ללחימה" מוגדר מי שצבר 16 שבועות במערכים שמפורטים כאן.

שאול יהלום: "לוחם" זה "חייל בשירות חובה המשרת במקצוע או בתפקיד לחימה".

שאול יהלום: מה זה "מקצוע או תפקיד לחימה"?

שאול יהלום: את אומרת: "מקצוע או תפקיד שבו משרת בוגר הכשרה בסיסית ללחימה, ושראש אכ"א הכיר בו כמקצוע בתפקיד לחימה, לאחר שקיבל את החלטת הוועדה המייעצת ...".

ענת הראל: "הכשרה בסיסית ללחימה" מוגדרת, בסעיף ההגדרות [סעיף 1(ה)], כ"לפחות 16 שבועות".

ענת הראל: הוא צרך קודם כול לעבור את אותה הכשרה בסיסית.

ענת הראל: אחרי שהוא סיים את ההכשרה הבסיסית הוא יכול להיות לוחם בפועל 2-3 שבועות ואז להיות זכאי לפי חוק קליטת חיילים משוחררים.

ענת הראל: אני אסביר לאט ותראה שהכול יהיה ברור.

ענת הראל: חייל לא יכול להיות לוחם כבר ביום גיוסו לצבא.

ענת הראל: קודם כול הוא צריך לעבור הכשרה.

ענת הראל: הכשרה בסיסית ללחימה מוגדרת כהכשרה של 16 שבועות לפחות.

ענת הראל: כאשר החייל סיים את ההכשרה של 16 השבועות הוא הופך להיות לוחם.

ענת הראל: על-פי חוק קליטת חיילים משחררים אם הוא שירת כלוחם במרבית החודש, כלומר שירת 3 שבועות שזה רוב החודש, הוא יקבל אחר-כך בחישוב המענק והפיקדון שלו עבור אותו חודש את הסכום הגבוה של לוחם.

ענת הראל: נניח שהוא היה לוחם במשך חודש ואחרי כן הוא הפסיק להיות לוחם ועבר לתפקיד מנהלתי, אז בחישוב המענק והפיקדון עבור אותו חודש הוא יקבל כלוחם ואילו עבור חודשים אחרים כבר לא יקבל כלוחם.

ענת הראל: אותו חייל שחודש אחד היה לוחם, לפי ההצעה שמונחת עכשיו על השולחן, יוכר כלוחם ויוכל להיות מאבטח.

שאול יהלום: למה?

שאול יהלום: בהגדרה של "לוחם" לא כתוב שהוא "שירת שלושים ימים".

ענת הראל: לא כתוב.

ענת הראל: יכול להיות שהוא ישרת 3 שנים כלוחם.

ענת הראל: המינימום זה שירות של 3 שבועות כלוחם.

שאול יהלום: איפה זה כתוב?

אודי בן-דרור: בחוק כתוב "מי ששירת כלוחם".

אודי בן-דרור: אז מספיק שהוא שירת כלוחם ואז הוא נכלל בחוק.

ענת הראל: זה ההצעה שמונחת כאן.

שאול יהלום: אם הייתי צריך לפרש את החוק הייתי אומר "רוב שירותו כלוחם".

רות הורן: אדוני היושב-ראש, הואיל ומדובר בחוק שמקנה זכויות, חוק קליטת חיילים משוחררים, והואיל ולא הותנתה תקופת שירות כלשהי כלוחם, הפרשנות חייבת להיות ששירות כלשהו הופך אותו ללוחם והוא מקנה הזכות.

רות הורן: זה פועל לטובתו.

רות הורן: מכאן באה הפרשנות האומרת – די בכך שהוא שירת בכלל, ונקבעה יחידת זמן מינימלית של שבועיים ויום.

ענת הראל: ההגדרה שמפנה לחוק קליטת חיילים משוחררים, זה לא פרשנות.

ענת הראל: זה מה שהחוק אומר.

ענת הראל: אפשר להחליט אם רוצים דברים אחרים, זה כבר סיפור אחר.

ענת הראל: בל נשכח שעד עכשיו הוראת השעה החלה את זה על כל החיילים, בין אם הם היו לוחמים ובין אם לאו, ואילו כאן ההגדרה שמפנה לחוק קליטת חיילים משוחררים מתייחסת ל"לוחם", אבל קובעת שדי שהוא עבר את ההכשרה המתאימה ושירת תקופה מינימלית כלוחם.

שאול יהלום: זה פרשנות?

שאול יהלום: מישהו אחר יכול לומר אחרת.

ענת הראל: זה לא פרשנות.

ענת הראל: זה לשון החוק.

ענת הראל: ברגע שזה מפנה לחוק קליטת חיילים משוחררים, זו המשמעות.

שאול יהלום: אני לא מבין את זה כך.

שאול יהלום: אבל לא משנה.

שאול יהלום: נוכל לפרט את זה.

רות הורן: חשוב לענייננו שזה הפירוש הרחב ביותר.

שאול יהלום: את דורשת שני דברים: אחד, הכשרה כלוחם; ושניים, שירות זמן קצר כלוחם.

ג'ודי וסרמן: אבל חייל לא יכול לשרת כלוחם אם לא היתה לו הכשרה כלוחם.

ג'ודי וסרמן: הוא חייב לעבור את ההכשרה.

ג'ודי וסרמן: ניתן להוסיף, כדי להבהיר את העניין, כדי לא להשאיר את זה לפרשנות: "מי ששירת כלוחם במשך שבועיים ויום לפחות".

ענת הראל: ברגע שמפנים את זה לחוק קליטת חיילים משוחררים לא צריך להוסיף הבהרה כזאת.

ענת הראל: חוק קליטת חיילים משוחררים מחשב את המענק והפיקדון.

ענת הראל: כדי שיתנו לו עבור אותו חודש כלוחם – זה אומר שהוא שירת כלוחם במרבית אותו חודש.

ענת הראל: ברגע שמפנים לחוק קליטת חיילים משוחררים זה מה שנגזר.

עזי פרל: מבחינת החוק אני מקבל את מה שאומרת סרן ענת הראל, זה בהחלט מוגדר ומחודד.

עזי פרל: אני רוצה לשים את הדברים על דיוקם, הנתון שאני אמרתי על 15% התייחס לכאלה ששירתו כלוחמים למעלה משנה.

עזי פרל: כפי שהסבירה הקצינה מהפרקליטות הצבאית, היא נתנה את הפרשנות הנכונה לחוק חיילים משוחררים.

אודי בן-דרור: זה מראה שזה מרחיב פי שניים את ההגדרה.

שאול יהלום: על-פי הפרשנות הזאת האם יש לך נתון מה שיעור הלוחמים מבין החיילים המשוחררים?

עזי פרל: לי אין את הנתון הזה כרגע.

עזי פרל: יש לי נתון על אלה ששירתו כלוחמים למעלה משנה.

שאול יהלום: אני מחפש פה את ההיגיון.

שאול יהלום: אם חיילים ששירתו במשך שנה אחת לפחות כלוחמים מהווים 15% מכלל המשתחררים, איך יכול להיות ששיעור הלוחמים קופץ ל-30% מכלל המשתחררים כאשר כוללים מי ששירת כלוחם לפחות שבועיים?

שאול יהלום: אנחנו צריכים להבין את ההיגיון.

שאול יהלום: רוב החיילים שהולכים לגולני עוברים הכשרה בגולני, עוברים טירונות, עוברים אימון מתקדם ונשארים בגולני.

שאול יהלום: יכול להיות שהחייל הולך לקורס קצינים וחוזר אחר-כך לשדה אבל לא שמעתי על כך שאחרי חצי שנה עוזבים את גולני.

שאול יהלום: אם מישהו עוזב זה מכיוון שהוא חולה או שיש לו איזה בעיה.

שאול יהלום: ההגדרה הזאת – של מי שעזב את גולני אחרי תקופה קצרה – יכולה להחיל 1% או 2% מכלל הלוחמים אבל לא יתכן ששיעור הלוחמים יוכפל אם נכלול גם כאלה ששירתו בגולני רק 10 חודשים.

שאול יהלום: מר פרל, אתה מקבל את הנתון שהוצג, שהשיעור הוא כפול?

עזי פרל: אני לא יודע.

עזי פרל: מאחר והתיקון לחוק שנתקבל בחודש יולי 2000 התייחס לחיילים שהתגייסו לצה"ל מ-1 בינואר 2001, את הנתונים האלה אני אדע רק אחרי 1 בינואר 2004.

עזי פרל: הנתונים היום מצויים בידי הצבא.

עזי פרל: אחרי 3 שנים כשאלה ישתחררו אני אדע לפרק ולדעת האם חייל שירת חודש, 3 חודשים או 10 חודשים כלוחם.

עזי פרל: עד היום קיבלתי את הנתונים מהצבא.

שאול יהלום: אני מבין למה אין לך נתונים אבל אני אומר, בתוך עמנו אנחנו יושבים.

שאול יהלום: אני אומר את זה לאנשי הצבא שנמצאים כאן.

שאול יהלום: האם אתם יכולים להבהיר מה קורה כאן?

שאול יהלום: אני מבין שבצה"ל חייל לוחם הוא חייל לוחם.

שאול יהלום: יכולים להיות כמה מקרים יוצאים מן הכלל, שחייל מגיש טופס 55, מתחתן או שמא חולה או נפצע.

שאול יהלום: אבל להכפיל את האוכלוסייה בפער בין שירות של חודש כלוחם לבין שירות של שנה כלוחם?

שאול יהלום: הוא לא מדבר על 3 שנים אלא על שנה.

שאול יהלום: האם בפער הזה מכפילים את האוכלוסייה?

שאול יהלום: זה נראה לי נתון מאוד לא הגיוני.

ערן יוסף: אני חושב שהנתון של 15% לא מדויק ולא נכון.

ערן יוסף: הנתונים שיש למר עזי פרל מתייחסים לקבוצות שהן לא קבוצות הרוב, שזה בנות שמשרתות פחות משלוש שנים או כאלה ששירתו מראש תקופות קצרות יותר והשתחררו לפני המועד.

ערן יוסף: אנחנו מדברים רק על מי שהתגייס אחרי ינואר 2001.

ערן יוסף: למר פרל אין עדיין נתונים על הקבוצה המסיבית של בנים ששירתו 3 שנים והתגייסו אחרי ינואר 2001.

ערן יוסף: לכן ה-15% הוא נתון שהוא פחות רלוונטי.

עזי פרל: יש לי את הנתונים המדויקים לשנת 2001 של בנים, בנות ומג"ב.

אודי בן-דרור: יש לך נתונים מתוך אלה שהגיעו אליך וזה לא מדגם מייצג של חיילי צבא ההגנה לישראל.

ענת הראל: אבל הבנים שהתגייסו אחרי ינואר 2001 עוד לא הגיעו אליך.

עזי פרל: יש לי את הנתונים.

עזי פרל: הרי אני יודע את כולם, אני שילמתי להם אחד לאחד מענקי שחרור.

ערן יוסף: אין לך נתונים על הבנים.

ערן יוסף: הקבוצה המסיבית של בנים ששירתו 3 שנים ויש לגביהם דיפרנציאציה בין לוחם למי שהוא לא לוחם עוד לא הגיעה אליך.

ערן יוסף: הנתונים האלה עוד בדרך.

ענת הראל: יכול להיות שהמקור להבדל הוא שמה שהם העבירו לנו זה נתונים על בנים ואילו פה נאמר שזה על הכול.

ענת הראל: עכשיו הולכים לברר את זה.

רוני קציר: אני ממינהל כוח-אדם, אני יוצא לברר את זה.

ענת הראל: את הנתונים אנחנו נקבל מייד אבל אין לשכוח שעד עכשיו נתנו את זה לכולם.

ענת הראל: היתה דרישה לצמצם את זה וצריך לחשוב עד כדי כמה לצמצם.

ענת הראל: מבחינת הצבא ברור שאנחנו רוצים שכל חייל, ולא משנה מה היה תפקידו, יוכל ליהנות מהדבר הזה.

אודי בן-דרור: לא זאת החלטת הממשלה.

ענת הראל: אבל מכיוון שהוחלט שזה יהיה מוגבל ללוחמים בלבד אז ההגדרה המוצעת, שהיא רחבה ככל האפשר, בוודאי מקובלת עלינו.

ענת הראל: אם הנתון הוא 28% או 30% - זה כבר סיפור אחר.

שאול יהלום: אני יוצא מתוך הנחה שמר פרל צודק והנתון הוא 15%.

ענת הראל: מר פרל מתייחס למי ששירת שנה כלוחם, כאשר ההגדרה לא מתייחסת למי ששירת שנה.

שאול יהלום: בסדר, אז נניח שזה 16%.

שאול יהלום: אם מר פרל לא צודק ויש מאגר נתונים אחר – זה סיפור בפני עצמו.

שאול יהלום: אבל אם מר פרל צודק – הביני, איך מתנהל הצבא?

שאול יהלום: הצבא משקיע בחייל ומכשיר אותו.

ענת הראל: אבל לשרת כלוחם זה רק מי שמוצב אחר-כך ביחידות לחימה.

ענת הראל: יש אנשים שעוברים הכשרות מסוימות אבל אחר-כך לא מוצבים בזה.

שאול יהלום: אז הם לא נכנסים אצלכם להגדרה.

שאול יהלום: חייל כזה לא ישרת גם שבועיים.

ענת הראל: תיקח למשל חובש שעובר הכשרה כחובש קרבי.

ענת הראל: יכול להיות שבתקופה מסוימת אותו חובש היה בלבנון ואז הוא בוודאי קיבל הכרה כמו לוחם וקיבל את כל ההטבות.

ענת הראל: יכול להיות שהוא היה חודש בלבנון ועל החודש הזה הוא קיבל אבל אחר-כך כשהוא עזב את לבנון והוצב במקום אחר אז הוא לא נשאר לוחם.

ענת הראל: יש ניידוּת בצבא.

שאול יהלום: יש ניידוּת, אבל באופן עקרוני חייל שנמצא במאגר החובשים הקרביים לוקחים אותו לחילות קרביים.

ענת הראל: לא בהכרח.

שאול יהלום: לא בהכרח, אבל זה בוודאי לא 15%.

ענת הראל: אני נתתי דוגמה קיצונית של שירות כלוחם במשך שבועיים אבל באותם 30% - ובואו ניזהר בהשוואה בין 15% ו-30% כי זה בא משני מקורות שונים כך שיכול להיות שהחישוב לא כולל בדיוק אותם אנשים, אני לא יודעת מה היה בסיס הנתונים – נכללים גם אנשים ששירתו 11 חודשים כלוחמים.

ענת הראל: הדוגמא של שבועיים, אני בטוחה שזה דוגמה קיצונית מאוד ויש מעט כאלה כי בסך הכול מי שעשה הכשרה כזאת בדרך כלל לא נעלם בסוף ההכשרה.

שאול יהלום: נכון, יש כאלה.

שאול יהלום: אני לא אומר שאין כאלה.

שאול יהלום: בדרך כלל החובש הקרבי הזה, מנסיוני, לא הולך לצלות תפוחי אדמה במטכ"ל.

שאול יהלום: החובש הקרבי הזה בדרך כלל ישרת בתפקיד קרבי במשך למעלה משנה.

שאול יהלום: כל הקרביים נמצאים בתפקידם למעלה משנה.

שאול יהלום: נתת כאן דוגמה של חובש.

שאול יהלום: בדרך כלל החובש הוא חלק אינטגרלי מהיחידה.

שאול יהלום: לוקחים חובש, משבצים אותו בגולני ועד סוף ימיו הוא בגולני.

שאול יהלום: נתת דוגמה של מילוי מקום ממאגר החובשים בצה"ל.

שאול יהלום: אבל לא קורה שכל חודש מג"ד גולני מבקש חובש.

שאול יהלום: יש חובש בגולני שהוא החובש הבסיסי, כמו שיש לוחם אחר בגולני.

שאול יהלום: קורה לעתים שחובש יוצא לקורס קצינים ואז מביאים במקומו חובש ממאגר החובשים ואז התסריט שהצגת מתרחש.

שאול יהלום: אבל בדרך כלל החובשים הקרביים עושים טיול בכל היחידות הקרביות, ואז שוב החובש הוא לוחם יותר משנה, אולי פרט למעטים.

שאול יהלום: לא נותנים לו את הפריבילגיה לא להמשיך להיות חובש קרבי.

שאול יהלום: תבררי מה קורה בשטח.

שאול יהלום: יש רק מעטים מאוד במאגר חובשים.

ענת הראל: אני נתתי דוגמה.

ענת הראל: אני מניחה שיש עוד דוגמאות.

שאול יהלום: אם היית אומרת שהנתון של מר עזי פרל הוא 15% והנתון שלכם הוא 17% – לא הייתי מתווכח אתך.

שאול יהלום: אבל מכיוון שאת אומרת שהפער הוא בין 15% ל-30%, אני חושב שזה לא הגיוני.

רוני קציר: הפער הוא בין 15% ל-20%.

רוני קציר: בדקתי ונמסר לי שהנתון שלנו מתייחס לגברים בלבד.

שאול יהלום: יפה, בדקה אחת הורדנו 10%.

שאול יהלום: אני רוצה להבהיר, אני לא רוצה לחוקק חוק שבסופו של דבר לא ייתן לנו תשובות.

שאול יהלום: אני לא רוצה לעשות צחוק, למרות שאני מעורב כבר בחוק הזה באופן אישי.

שאול יהלום: כידוע לכם, החוק הזה הרי פעל במשך שנה שלמה עד שביטלו אותו בחוק ההסדרים.

ג'ודי וסרמן: קיצרו את הוראת השעה שנקבעה לשנה.

שאול יהלום: מאחר והחוק הזה כבר פעל, נאספו כבר נתונים מה היה.

שאול יהלום: גברת שושי בר מהמוסד לביטוח לאומי כתבה כך: "להלן נתונים בדבר מספר תביעות למענק שהתקבלו וטופלו בתקופה שהחוק פעל".

שאול יהלום: בסך הכול המאסה הגדולה של החיילים לא הלך לאבטחת מוסדות חינוך.

שאול יהלום: בואו לא נפחד.

שאול יהלום: התקבלו 12,657 תביעות, מתוכן הלכו לאבטחת מוסדות חינוך 821, שהם 6.5%.

שאול יהלום: גם לא כולם אושרו, אושרו 778 תביעות מתוך 821.

שאול יהלום: כותבת גברת שושי בר שזה לא סתם מי שעבד באבטחת מוסדות חינוך אלא מדובר גם על מי שעבד חצי מהמשרה באבטחת מוסדות חינוך וחצי מהמשרה במקום אחר מוכר.

שאול יהלום: כלומר, בסך הכול 778 מתוך 12,000.

שאול יהלום: אתם אומרים, מתוך 778 אנחנו מאשרים עכשיו בערך 20%, שזה כ-150.

אודי בן-דרור: ההנחה הזאת לא נכונה כי מי שהולך לעבוד בשמירה ואבטחה הוא לא מדגם מייצג של חיילי צבא ההגנה לישראל.

אודי בן-דרור: אני בטוח שאם המוסד לביטוח לאומי יבדוק הוא יראה שיש שם פחות בנות מבנים, אני משער, לעומת השיעור שלהם בקרב חיילי צה"ל.

אודי בן-דרור: אגף כוח-אדם בצה"ל קבע ש-20% מהחיילים המשוחררים מוכרים כלוחמים כהגדרתם בחוק.

אודי בן-דרור: אני טוען שאי אפשר להגיד לפי זה ש-20% מהחיילים המשוחררים שהלכו לעבוד בשמירה ואבטחת מוסדות חינוך היו לוחמים כי הרי ברור שמתוך החיילים המשוחררים שהולכים לעבוד במוסדות חינוך באבטחה ושמירה יהיו יותר גברים מנשים, יהיו יותר לוחמים מלא לוחמים.

אוהד עוזרי: זה בכלל לא נכון.

אודי בן-דרור: אני טוען שמי שפונה לתפקידי שמירה ואבטחה לא בהכרח מייצג את ההתפלגות הנורמלית בין כלל המשתחררים.

שאול יהלום: לא אמרתי בהכרח.

שאול יהלום: אמרתי שזה נותן לנו אינדיקציה.

שאול יהלום: האם אנשי המשרד לביטחון פנים רוצים להגיד משהו בעניין הזה?

שאול יהלום: אנא תן לנו תמונה כללית על נושא האבטחה.

אלי ארוסי: משטרת ישראל היום מאבטחת כ-4,500 מבין מוסדות החינוך בארץ, כולל בתי-ספר יסודיים, תיכוניים ובחלק מהמקומות גם אשכולות גנים.

אלי ארוסי: המשטרה מממנת מכיסה 3,750 משרות ועוד 800 משרות שהן תרומה של הסוכנות היהודית.

אלי ארוסי: אנחנו מגיעים ל-4,500 משרות פחות או יותר.

אלי ארוסי: בשנה החולפת הצטרפו אלינו 778 חבר'ה צעירים שהפכו את המערכת לצעירה בהרבה והרימו את רמת האבטחה בכל בתי-הספר בכמה דרגות.

אלי ארוסי: מתוך ה-778 – נדמה לי שחצי היו בנים וחצי היו בנות.

אלי ארוסי: בביקורות שאנחנו ביצענו מצאנו שזה בערך חצי-חצי.

אלי ארוסי: הן הבנות והן הבנים היו באיכות טובה, למרות שזה מקצוע לא כל-כך אטרקטיבי.

אלי ארוסי: עשיתי פה חשבון כלכלי פשוט שהמענק הוא לא כל-כך אטרקטיבי.

אלי ארוסי: אם אותו אדם לא ילך לאבטחת מוסדות חינוך אלא ילך לאבטח מקום אחר, למשל מסעדה, בסופו של דבר הוא ירוויח 9,000 שקל יותר מאשר במוסדות חינוך, אבל זה מתקזז עם המענק.

אלי ארוסי: יש כאלה שמעדיפים לעבוד במסעדות או בבתי-מלון – יותר נעים, יותר שקט, אולי מקבלים יותר טיפים – מאשר במוסדות חינוך – לשבת מול הגדר ולעשות סיבובים במשך 7-8 שעות.

אלי ארוסי: אבל בגדול, אין כאן רווח גדול כי שכר המינימום של מאבטח במוסדות חינוך עומד על 20.20 שקל לשעה ויש מקומות שנותנים 25, 27 וגם 30 שקל לשעה.

שאול יהלום: סגן ניצב ארוסי, שהוא האחראי על העניין, הוא פוגש אותם ברחוב ובבית-הספר, אומר לך, מר אודי בן-דרור, שמספר הבנות ומספר הבנים שווה.

שאול יהלום: זאת אומרת, למעשה הוא מצדיק את מה שאני אומר.

שאול יהלום: יכול להיות שזה לא 20% אלא 22%, אנחנו לא נכנסים למספרים מדויקים אבל אם הוא אומר לך שמספר הבנות והבנים שווה – גמרנו.

שאול יהלום: אנחנו רוצים לפתור את הבעיה.

שאול יהלום: אמרת לי שבסך הכול יש 4,500 שומרים.

שאול יהלום: מתוך 4,500 פנו 780, זה הכול.

שאול יהלום: בזה פתרנו את הבעיה.

שאול יהלום: הוא אומר שיש להם תרומה משמעותית מאוד להורדת גיל המאבטחים.

שאול יהלום: מרכז השלטון המקומי כתב לי שבדרך כלל המאבטחים הם פנסיונרים.

שאול יהלום: אז מ-750 נוריד 20%, או שאני אלך לקראתך ונגיד 25%.

שאול יהלום: אני רוצה לפתור כאן בעיה של פחות מ-200 אנשים.

שאול יהלום: בסך הכול 700 פנו.

שאול יהלום: כל הדיון הזה הוא מוגזם.

אודי בן-דרור: אני רוצה להזכיר את המוטיבציה שהיתה בעת חקיקת החוק לראשונה לפני שנתיים.

אודי בן-דרור: הבעיה אז היתה למצוא שומרים טובים למוסדות חינוך ולכן הוחלט להגביל את זה לחייל קרבי, רק שאז לא ידענו להגדיר את זה והנושא פשוט ירד.

אודי בן-דרור: הממשלה החליטה להגביל את זה ללוחמים מתוך מטרה להביא למוסדות החינוך שומרים טובים יותר, לא כל שומר.

שאול יהלום: מר ארוסי, מה אתה אומר על העניין הזה?

שאול יהלום: איך אתה רואה את היעילות של המאבטחים?

שאול יהלום: המגמה של הממשלה כרגע היא לא לתת לכל חייל אלא רק לחייל קרבי, ושמענו מה זה חייל קרבי, חייל שעשה הכשרה קרבית ושירות קרבי.

שאול יהלום: לדעתי אין דבר כזה שירות של חודש בתפקיד קרבי, הוא משרת כקרבי.

שאול יהלום: בסוגריים אני טוען שזה לא סביר כלפי בנות בכלל, שעושים כאן חוק כמעט רק לבנים ולא לבנות.

אודי בן-דרור: אם הטענה הזאת נכונה אז כל הטבה שניתנת לחייל לוחם מפלה.

ערן יוסף: החוק הזה לא התכוון להיטיב עם לוחמים.

שאול יהלום: יכול להיות, אני לא יודע.

שאול יהלום: מר ארוסי, נניח שבא אליך חובש לא קרבי או באות אליך בנות, שהן בדרך כלל לא לוחמות, האם הם יעילים בשמירה או לא?

שאול יהלום: זאת השאלה הבסיסית.

אלי ארוסי: שאלת הבסיס היא האם מלצרים באילת או מתדלקים בתחנות דלק הם גם כן חיילים קרביים?

שאול יהלום: לא.

שאול יהלום: בעבודה בתיירות ובדלק כל חייל משוחרר זכאי למענק כעבודה מועדפת.

אלי ארוסי: אם כל חייל זכאי למענק כאשר הוא עובד באילת או בתחנות דלק אז במוסדות חינוך יגידו: רגע, הרמה הנדרשת היא של חייל קרבי.

אלי ארוסי: עלי להזכיר לנוכחים שהחתך הבסיסי של השומרים במוסדות חינוך היום כולל הכשרה מצומצמת ביותר.

אלי ארוסי: רובם פנסיונרים או עולים חדשים, ואנחנו מקבלים גם מאבטחים עם תעודות של צבא זר.

אלי ארוסי: יש רף מסוים – טירונות 02 או שירות בצבא זר, בריאות תקינה, קריאה וכתיבה.

אלי ארוסי: מזה ועד להגיע למאה אחוז – יש באמצע עוד גווני ביניים.

אלי ארוסי: עם כל הכבוד, אני לא חושב שזה מתאים רק לבחור שהיה מסתער בגולני או ללוחם שייטת אלא גם למי ששירת באבטחת מתקנים בצה"ל, למשל.

אלי ארוסי: אלה שנהרגו אתמול בצריפין, ששמרו על הטרמפיאדה, עוסקים באבטחת מתקנים.

אלי ארוסי: רובאי 02, עם ההכשרה הבסיסית ביותר מאבטח במשך 3 שנים טרמפיאדה או בסיס מסוים.

אלי ארוסי: האם כאשר הוא יוצא מהצבא ועובר את הגדר הוא לא יכול להיות מאבטח של מוסד חינוך?

אלי ארוסי: למה?

שאול יהלום: מה דורשת הכשרה לרובאי 02?

אלי ארוסי: 3 שבועות: ירי, מטווח פשוט.

אלי ארוסי: ואחרי ההכשרה הוא שומר על מתקן, על בסיס במשך 3 שנים וכולם סומכים עליו.

אלי ארוסי: זה נקרא "אבטחת מתקנים".

אלי ארוסי: אבל כשהוא יוצא מעבר לגדר – ונכון הוא לא שירת בגולני, הוא לא הסתער עם סכין בשיניים בלבנון, הוא שמר 3 שנים על המתקן והיה בסדר גמור – למה שלא יתנו לו לעבוד בבית-הספר שממול?

אלי ארוסי: אני חושב שמישהו פה כנראה הרים רף גבוה מדי, של לוחם בעל הכשרה של 4 חודשים.

אלי ארוסי: לדעתנו כל חייל צה"ל שעשה הכשרה בסיסית של 3 שבועות – שיקבעו רף של הכשרה לרובאי 02 ומעלה – רשאי ומוזמן לבוא לאבטח את מוסדות החינוך.

אלי ארוסי: בשנה האחרונה התברכנו ב-700 או 800 מאבטחים חדשים שנקלטו.

אלי ארוסי: רבותי, אלה חבר'ה ממושמעים, בחורים ובחורות צעירים, רובם עם פרופיל 97 אבל לא כולם היו רובאים בגולני.

אלי ארוסי: אלה חבר'ה ברמה מצוינת.

אלי ארוסי: עכשיו מה אתם תעשו?

אלי ארוסי: מי שיסיים שירות בגולני או בצנחנים ישאל: כמה נותנים לשעה, 20.20 שקל?

אלי ארוסי: מה קרה לכם, נעבור את הכביש ונקבל במקום אחר, גם בלי המענק, 27 שקל במוסד לביטוח לאומי.

אלי ארוסי: שומר בביטוח הלאומי או שומר במשרד החינוך עצמו לובש מדים, יפה, נקי, ממוזג.

אלי ארוסי: מה פתאום שיילך לאבטח מוסד חינוך?

אלי ארוסי: את ה-9,000 שקל האלה ואף יותר הוא ירוויח מההפרש של השכר היומי שלו.

שושי בר: המענק הוא 7,380 שקל.

אודי בן-דרור: יש לו היצע מוגבל של מקומות עבודה.

אלי ארוסי: אז הוא ילך להיות מאבטח באבטחת אישיים ולא יבוא לאבטח מוסדות חינוך.

אודי בן-דרור: כמה מאבטחים לאבטחת אישים יש?

אלי ארוסי: עובדה שלמרות שבמשרד התחבורה הקימו יחידה של 1,000 מאבטחים לתחבורה הציבורית לא מצליחים לאייש את המשרות, אף שמציעים 27 שקלים לשעה.

אלי ארוסי: הגיעו ל-640 ולא מצליחים לגייס עוד אנשים.

שאול יהלום: יותר מזה, יש לי כאן נתונים של שירות התעסוקה מחודש יולי 2003 שהם לא מצליחים לגייס 549 אנשים לאבטחה.

אלי ארוסי: זה כבר הגיע ל-650.

אודי בן-דרור: לפי הטענה הזאת יש שפע עבודות ולכן אף חייל משוחרר לא ילך לתבוע דמי אבטלה.

רות הורן: אני מוכרחה לומר שהדיון בנושא הזה, כפי שהבנתי מאנשי הצבא, נעשה לפני שנתקבלה החלטת הממשלה.

רות הורן: יכול להיות שיש דברים שאולי לא היו ברורים דיים.

רות הורן: נדמה לי שדווקא ביום הזה עלינו לחשוב מה יקרה אם אנחנו לא נאשר את מה שמונח בפני הוועדה כעת, שהוא שאושר בממשלה.

רות הורן: הכנסת נמצאת בפגרה.

רות הורן: אני חושבת שלפחות אין ספק שאת מה שיש כאן כולנו היינו רוצים שיאשרו ומהר.

רות הורן: אם אנחנו לא נעשה את זה אז אולי נישאר בלי שום דבר, נישאר במצב עוד יותר גרוע.

רות הורן: הייתי מציעה, אם מקובל על אדוני, שלפחות את מה שהממשלה אישרה הוועדה תאשר היום בקריאה שנייה ושלישית.

רות הורן: אנחנו נתבקש לדווח בתוך 3 חודשים כמה חיילים באמת פנו לתחום הזה – שכרגע אי אפשר בכלל לתת להם מענק – ובהתאם לנתונים האלה אולי באמת ידרש דיון חוזר בממשלה כדי לשנות את הדברים, אם נראה שמה שעשינו לא מועיל או שהוא מועיל בממדים קטנים מדי והוא לא מספק.

רות הורן: אחרת, נצא מכאן בלי שום דבר ונחזור למצב שהעבודה הזאת כלל אינה מוכרת, ואני חושבת שזאת תהיה שגיאה, בעיקר על רקע האירועים האחרונים.

שאול יהלום: על אף שאנחנו רוצים לעשות תיקון, השאלה היא עד כמה זה מעשי והגיוני.

שאול יהלום: בשנה הקודמת עבדו באבטחת מוסדות חינוך 700 חיילים משוחררים, שזה נותן לנו את סדר הגודל, והמשטרה אומרת לנו שזה בערך חצי בנים וחצי בנות.

שאול יהלום: מר אודי בן-דרור, נציג האוצר, אמר שרצו להביא את המאבטחים הטובים ביותר.

שאול יהלום: אנשי המשטרה אמרו שהאלטרנטיבה היא שיהיו מאבטחים שהוכשרו לפעמים רק במטווח של יום אחד וכבר נשלחים לאבטחה בבית-ספר.

שאול יהלום: כאן אתם קובעים שאפילו חייל שעבר הכשרה של 3 חודשים, שהתאמן בירי ובכל מיני דברים זה לא מספיק כי הוא לא נחשב לוחם, הוא לא יוכר כי צריכים הכשרה של 16 שבועות.

שאול יהלום: זאת אומרת, אנחנו מצמצמים מאוד.

שאול יהלום: לא 80% ממה שצריך אלא 20% ממה שצריך.

שאול יהלום: זה לא נראה לי.

שאול יהלום: בפרט ששנת הלימודים כבר התחילה.

שאול יהלום: כמה אנשים חדשים כבר נשיג אם נצא היום בבשורה הזאת?

שאול יהלום: בינינו לבין עצמנו, מה שלא נאשר היום – לא נאשר.

שאול יהלום: אנחנו לא נתקן את זה בעוד 3 חודשים.

רות הורן: אנשי הצבא אמרו שנבחרה ההגדרה הרחבה ביותר האפשרית הקיימת של "לוחם".

רות הורן: זה מה שהיה לנו חשוב ועל זה היה ויכוח קשה עד שהגענו לכאן.

שאול יהלום: לא.

שאול יהלום: עם כל הכבוד, את דורשת מהלוחם שני תנאים: הראשון, שהוא יעבור הכשרה של 16 שבועות.

שאול יהלום: זה דרישה קשה מאוד.

שאול יהלום: עושים טירונות של 4 חודשים רק בחילות הכי הכי קרביים.

אלי ארוסי: זה קרבי-קרבי.

שאול יהלום: זה לא חובשים.

שאול יהלום: זה גולני.

שאול יהלום: והתנאי השני שהוא שירת כלוחם זמן מסוים.

שאול יהלום: כפי שכבר אמרתי, רק בשוליים תמצאו חיילים שעברו הכשרה קרבית ובסוף לא שירתו בחיל קרבי.

שאול יהלום: אני מקבל שיש כאלה, ללא ספק – מי שנפצע, מי שהיו לו שברי הליכה – אבל הם מהווים חלק קטן.

שאול יהלום: כלומר, לא עשיתם הגדרה רחבה.

שאול יהלום: אם הייתם קובעים בהגדרה שזה מי ששירת כתומך לחימה – אבל לא, עשיתם את ההגדרה המצומצמת ביותר.

רות הורן: אני מנסה לומר שבמסגרת מה שהממשלה אישרה ניסינו לעשות את הטוב ביותר האפשרי.

שאול יהלום: מה הטוב ביותר האפשרי, גברתי?

שאול יהלום: כאשר קבעת בהגדרה שצריך הכשרה של 16 שבועות – לא עשית הרחבה בכלל.

שאול יהלום: צמצמת מאוד.

רות הורן: השאלה היא מה היום אנחנו יכולים לעשות שהוא הטוב ביותר האפשרי.

שאול יהלום: אני נוטה לאשר את כל החיילים.

אודי בן-דרור: אם כך, הממשלה יכולה למשוך את הצעת החוק.

שאול יהלום: הצעת החוק כבר מאוחדת, אתה לא יכול למשוך אותה.

שאול יהלום: (הישיבה הופסקה בין 13:05-13:10)

אוהד עוזרי: מתוך 170 רשויות מקומיות שמתוקצבות על-ידי המשרד לביטחון פנים בנושא אבטחת מוסדות חינוך, החברה למשק וכלכלה מנהלת את הפרויקט ב-155 רשויות מקומיות.

אוהד עוזרי: כלומר רק כ-20 רשויות מקומיות לא עובדות דרך המכרז של החברה למשק וכלכלה.

אוהד עוזרי: מנתונים שיש בידינו נכון לאתמול יש פחות מ-150 פניות של חיילים משוחררים להגיע לעבודה הזאת בכלל.

אוהד עוזרי: אחת הסיבות לכך היא שההארכה של התקנה הזאת התקבלה בסוף חודש אוגוסט אז אנחנו כבר מאחרים.

אוהד עוזרי: אנחנו יודעים שכמעט 200 חיילים משוחררים הגיעו לחברות האבטחה אך כשנאמר להם שרק לוחמים יכולים לקבל מענק הם פשוט לא הגיעו לעבודה.

יגאל יאסינוב: רוב המאבטחים שעובדים באבטחת מוסדות חינוך הם רובאים 02 והם לא לוחמים.

אוהד עוזרי: זה מה שאמרתי.

אוהד עוזרי: הם רצו להתקבל אך נאמר להם שהם לא יקבלו מענק והם הסירו את בקשתם.

עזי פרל: פורסם שהוראת השעה החדשה קובעת שיקלטו רק לוחמים.

עזי פרל: הוא אומר שבאו 200 אבל מסתבר שהם לא היו לוחמים ולכן חברות האבטחה לא קלטו אותם כי הם ידעו שלא יקבלו מענק.

יגאל יאסינוב: מה מספר השעות מינימום שחייב מאבטח לעבוד בבית-ספר?

אוהד עוזרי: 6 או 7 שעות ביום.

אוהד עוזרי: אדם כזה לא מקבל אפילו 2,200 שקלים לחודש.

יגאל יאסינוב: וחברות האבטחה הפרטיות מתחייבות לחתום על הסכם העסקה של 6 שעות ביום.

יגאל יאסינוב: היתה לי הזכות להיות מאבטח בבית-ספר במשך כשנה.

יגאל יאסינוב: אני יכול לספר לך את הכול.

יגאל יאסינוב: כדי להגיע ל-3,000 שקלים אתה צריך להתחנן מול החברה ומול הפקח שיאפשרו לך לעבוד באבטחה גם כמה שעות בערב כדי להגיע למינימום.

יגאל יאסינוב: כשמגיעות חופשות אתה זרוק בצד.

יגאל יאסינוב: אני הייתי צעיר ולא יכולתי ללכת למשרד העבודה או לביטוח הלאומי ולבקש דמי אבטלה לאותם חודש-חודשיים כאשר התחלתי לחפש עבודה אחרת.

שאול יהלום: כל מה שאתה מספר מוכיח שהמענק עוד קצת יעזור.

יגאל יאסינוב: זה ממש חובה.

שאול יהלום: מר אודי בן-דרור, אולי תנסה לשכנע את השר שלך?

אודי בן-דרור: אני רוצה להזכיר ליושב-ראש שהוא התחייב בוועדת הכנסת לאחד את הצעת החוק הפרטית עם נוסח הצעת החוק הממשלתית.

שאול יהלום: אני לא דן בהצעה הפרטית שלי בכלל.

שאול יהלום: אנחנו מדברים על ההצעה הממשלתית.

שאול יהלום: מה אתה מכניס כאן את הצעת החוק הפרטית שלי?

שאול יהלום: לא הבנתי.

שאול יהלום: מה זה שייך?

אודי בן-דרור: אם אנחנו מדברים רק על הצעת החוק הממשלתית אז בסדר.

אודי בן-דרור: אבל אתה מציע לשנות את הנוסח של הצעת החוק הממשלתית.

שאול יהלום: רק על הצעת החוק הממשלתית.

שאול יהלום: מה שנסכם לגבי הצעת החוק הממשלתית, זה יהיה מאוחד עם הצעת החוק הפרטית.

שאול יהלום: אני לא מכניס את העניין הפרטי שלי בכלל.

שאול יהלום: התחלנו בהצעה הממשלתית ואנחנו דנים בה.

שאול יהלום: אולי תהיה מוכן לשכנע את השר שלך.

אודי בן-דרור: הדיון הזה כבר נעשה לפני ישיבת הממשלה ולפני ישיבת ועדת השרים לחקיקה.

שאול יהלום: אבל אני לא יודע אם הוצגו בפניהם הנתונים האלה.

שאול יהלום: האם הוצגו להם הנתונים שהציג המשרד לביטחון פנים, שאפילו אם מגיעים חיילים שלא מהדרג הלוחם זה משנה אצלם שמים וארץ?

שאול יהלום: האם הוצגו הנתונים שאם יורדים ל-20%, אחרי שעשינו ניסוי על כל מדינת ישראל, אז מ-700 אנחנו יורדים ל-150?

שאול יהלום: האם הוצגו הנתונים של מרכז השלטון המקומי שאין די מאבטחים?

שאול יהלום: האם הוצגו נתונים של לשכת התעסוקה, שחסרים היום 549 אנשים במקצוע הזה?

שאול יהלום: האם הוצגו הנתונים שאמר כאן חבר הכנסת יאסינוב, שקשה מאוד להיות מאבטח בבית-ספר והמענק רק ייתן קצת מוטיבציה לאנשים?

שאול יהלום: אנחנו אחרי פיגועים וערב התרעות, אנחנו רוצים לעשות משהו טוב.

שאול יהלום: אני רוצה להוציא תחת ידי משהו טוב.

אודי בן-דרור: לכן הממשלה החליטה שהמענק ינתן ללוחמים, למי שעברו הכשרה כלוחמים.

שאול יהלום: מה האלטרנטיבה, מאבטחים בני 70?

אודי בן-דרור: כך החליטה הממשלה.

אודי בן-דרור: בוועדת שרים הגדירו "לוחם" בנוסח הרחב ביותר האפשרי.

עזי פרל: אם זאת ההחלטה שתתקבל אז בסופו של דבר לא יהיו די אנשים שימלאו את השורות, לפי עניות דעתי.

אודי בן-דרור: לא תהיה בעיה של אנשים שימלאו את השורות.

אודי בן-דרור: כל שנה משתחררים הרבה לוחמים.

יגאל יאסינוב: אבל לא כל אחד רוצה לעבוד בעבודה הזאת.

שאול יהלום: כבר עשינו את זה בשנה שעברה וראינו כמה פנו לתחום הזה.

שאול יהלום: אתה יכול להגיד השערות, תחזיות ונבואות אבל בשנה שעברה נתת מענק לחיילים משוחררים שפנו לאבטחה ויצא שרק 770 פנו לתחום הזה.

שאול יהלום: אתה יודע כבר את סדר הגודל, אתה יודע הכול כבר.

שאול יהלום: ואם תהיה קטסטרופה אז גם יש צורך בהסכמת שר האוצר להאריך את זה.

שאול יהלום: אז מה הבעיה?

אודי בן-דרור: מספר האנשים שפנו היה ידוע בעת הדיון בוועדת השרים לחקיקה.

שושי בר: בזמן החלטת הממשלה – זה לא היה ידוע.

אלי ארוסי: צריך לזכור ששנת הלימודים נפתחת ב-1 בספטמבר בדרך כלל.

אלי ארוסי: חייל שמשתחרר בינואר ורוצה לעבוד במוסדות חינוך – במילא כבר לא תהיה לו עבודה כי מלאנו את רוב השורות.

אודי בן-דרור: אבל לא כולם משתחררים בינואר.

אלי ארוסי: יש כאלה שמשתחררים בנובמבר או בפברואר.

אלי ארוסי: אז הם יחכו עד 1 בספטמבר כדי לעבוד בעבודה מועדפת?

אלי ארוסי: הם יתחילו לעבוד פה ושם ולא יבואו למוסדות החינוך, כי מחפשים לוחמים טובים בשוק, ואז ב-1 בספטמבר הם כבר יהיו מועסקים.

שאול יהלום: מר ארוסי, השר שלך היה צריך לשכנע את ועדת השרים לענייני חקיקה בעניין הזה.

שאול יהלום: אני מודה לך מאוד על העזרה שלך כאן אבל תבין מה קורה.

שאול יהלום: ועוד נציג האוצר מאיים שאם נסטה משהו מההחלטה ימשכו את הצעת החוק.

אודי בן-דרור: אני טוען שאם הצעת החוק תהיה שונה מכפי שאישרה הממשלה – אנחנו נצטרך למשוך אותה.

שאול יהלום: אתה לא רוצה להתייעץ?

אודי בן-דרור: כבר היו דיונים בעניין הזה.

שאול יהלום: מי הוביל את זה שימשכו את הצעת החוק?

שאול יהלום: מי אמר את זה?

שאול יהלום: בואו נדבר אתו.

שאול יהלום: השר בעצמו?

שאול יהלום: הממונה על התקציבים?

שאול יהלום: עם מי אתה מציע לי לדבר?

אודי בן-דרור: אתה יכול לדבר עם מי שמעליי, סגנית הממונה על התקציבים והממונה על התקציבים.

שאול יהלום: נדבר עם מר אורי יוגב.

יבינה זכאי בראונר: יש לי תשובה לגבי גני ילדים.

יבינה זכאי בראונר: "מוסד חינוך מוכר" כולל מוסדות מגן חובה ועד גיל 16.

יבינה זכאי בראונר: אם רוצים לכלול חטיבות עליונות וגנים של בני 3-4 צריך לכתוב בפסקה (3) "לרבות מוסד ללימוד שיטתי לילדים החל מגיל 3 ועד כיתה י"ב", ואז זה כולל גם בני 3-4 וגם את כיתות י"א-י"ב.

אודי בן-דרור: התייעצתי עם גברת יעל אנדורן והיא אמרה לי חד-משמעית שאם הנוסח יהיה שונה מהנוסח שאושר בממשלה אנחנו נמשוך את הצעת החוק.

שאול יהלום: נעשה הפסקה של חצי שעה בדיון בנושא הזה.

שאול יהלום: (הפסקה) אחרי כן רשמה מיטל בר-שלום

שאול יהלום: המגמה שלי היתה להרחיב את האוכלוסייה שתיהנה מהחוק עד כמה שאפשר.

שאול יהלום: אם זה היה תלוי בי, הייתי רוצה שכל החיילים המשוחררים יהנו מכך.

שאול יהלום: הממשלה עומדת מהצד השני ואומרת כי יש לפעול רק על פי החלטת הממשלה בנושא.

שאול יהלום: קיימתי שתי שיחות טלפון עם סגנית הממונה על התקציבים, גברת יעל אנדורן, והסכמנו בנינו שאנחנו מוסיפים ללוחם גם תומך לחימה.

שאול יהלום: אני מניח שזה מעלה בעוד 10%.

אודי בן דרור: האם 10% מהחיילים שמשתחררים הם תומכי לחימה?

שאול יהלום: לפי הנתונים של מר פרל, זה יעלה בעוד 10%.

עזי פרל: יש מספר גדול יותר של בנות הנכנסות להגדרה של תומכי לחימה.

שאול יהלום: אנחנו מאשרים את הצעת החוק המאוחדת בשינויים הבאים, ייכנסו למסגרת לוחם ותומך לחימה, ובנוסף ישנה הרחבה של מוסדות החינוך לפי הערותיו של משרד החינוך, גילאי גן וחינוך מיוחד.

שאול יהלום: הצעת החוק היא מאוחדת.

אודי בן דרור: אני רוצה להזכיר כי זה בניגוד לעמדת הממשלה, וזה עלול להביאת אותנו למשיכה של החוק.

שאול יהלום: אני מציע שנשאיר את זה כהסתייגות כי זה בניגוד לעמדת הממשלה.

שאול יהלום: אני מביא את הצעתו של חה"כ מח'ול להצבעה.

שאול יהלום: אני מביא את הצעת החוק עם התיקונים שהזכרתי, הרחבת כל מוסדות החינוך לפי בקשת הייעוץ המשפטי של משרד החינוך, והוספת תומך לחימה לצד לוחם.

שאול יהלום: בעד: 3

שאול יהלום: תודה רבה, הישיבה נעולה.