ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 50, 2003-07-29 10:30

שאול יהלום: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

שאול יהלום: היום מצויין בכנסת יום המילואים.

שאול יהלום: כל ועדה שיש לה נגיעה בעניין כיוונה את דיוניה ליום הזה והקדישה אותם לנושאים הקשורים לשירות המילואים.

שאול יהלום: כל אחד מאיתנו מהבין כי מדינת ישראל מבוססת על הבטחון, והבטחון מבוסס על הצבא והצבא מבוסס על שירות המילואים.

שאול יהלום: בלי מילואים הוא לא יוכל לתת את ההגנה, ודאי לא בעיתות חירום ומלחמה.

שאול יהלום: לצערנו, גם בעיתות שגרתיות של שלום, אנחנו נמצאים במצב בו מגייסים הרבה חיילים לשירות המילואים.

שאול יהלום: אנחנו בדרך כלל טוענים ששירות המילואים צריך להיות בדרך כלל שירות של שוויון.

שאול יהלום: חיילי המילואים בדרך כלל מוכנים להקדיש עשרות שנים מחייהם לשירות המילואים למען בטחונה של מדינת ישראל.

שאול יהלום: בעניין הזה עולות שתי טענות.

שאול יהלום: הטענה הראשונה היא טענת אי-השוויון, כאשר יש כאלה שנושאים בנטל פי כמה וכמה מהממוצע, ויש כאלה שפטורים מהנטל ואינם משרתים במילואים או משרתים מעט מדי וזה מטיל את החובה לשרת יותר זמן על חיילים אחרים.

שאול יהלום: אנחנו מנסים לשכנע ככל יכולתנו את שלטונות הביטחון להגיע ליתר שוויון בנושא הזה.

שאול יהלום: הטענה השנייה מדברת על זכויות.

שאול יהלום: כאשר הזכויות על מדרג מגיעות למין פיצוי נאות לעצם האדם שנעדר מעבודתו וזה מגיע לידי ביצועים הקשורים לאסון, כאשר מדובר על ביטוחים שונים ושוויון לכל חיילי וקציני המילואים.

שאול יהלום: מדובר על כך שיש צורך שהחברה תעריך ותוקיר את חייל המילואים, ולמנוע מצב שהאדם בגלל שירות המילואים יפסיד נמשהו.

שאול יהלום: המשהו הזה לפעמים הוא ארפילו מקום העבודה.

שאול יהלום: המעביד טוען כי הוא לא צריך חייל שעשרות ימים בשנה נעדר, ובמקום להעריך חייל כזה שמקדיש את עצמו לבטחון, הוא לעיתים מפטר אותו, ועל כך יש לנו שורה של חוקים.

שאול יהלום: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות התכנסה כאן לפני שלושה חודשים לדיון שסיכומו כלל שלושה סעיפים: "1.

שאול יהלום: הוועדה מתריאה בפני משרד הבטחון על הצורך לחלוקה שווה של נטל השירות במילואים.

שאול יהלום: 2.

שאול יהלום: הוועדה קוראת למשרד הבטחון לפרסם את זכויותיהם של המשרתים המילואים ואת שמותיהם של המעסיקים שעברו על החוק.

שאול יהלום: 3.

שאול יהלום: הוועדה מבקשת ממערכת הבטחון להביא בפניה בעוד שלושה חודשים הצעותת קונקרטיות לפתרון הבעיות שהועלו בישיבה".

שאול יהלום: אנחנו כרגע נמצאים כאן לאחר שלושה חודשים ונמצאים איתנו כמה אנשים בכירים, סגן השר יעקב אדר ושני קצינים בכירים, תא"ל אבי זמיר, ראש חטיבת התכנון באגף כוח אדם ותא"ל אריאל היימן, קצין מילואים ראשי.

שאול יהלום: התפקיד הזה של קצין מילואים ראשי הוא תפקיד חדש בצה"ל.

שאול יהלום: מזה שנה וחצי צה"ל עצמו אמר כי צריך לרכז את כל בעיות המילואים וליצור מצב שה0ם ירוכזו במחלקה אחת בראשות אדם אחד שיקדם וירכז את הנושא.

שאול יהלום: נמצא איתנו גם עזי פרל, ראש הקרן להכוונת החיילים המשוחררים.

שאול יהלום: אנחנו נפתח בדברי צבא הגנה לישראל.

אריאל היימן: אנחנו מבקשים להתחיל בהצגה של מר עזי פרל שיציג את הפעילות שנעשית ביחידה להכוונת חיילים בנושא הפיטורים.

אריאל היימן: הוא יציג את עצמו וגם את הפעילות בכלל ויספר גם מה קרה בשנה האחרונה באופן פרטני.

עזי פרל: היחידה להכוונת חיילים במשרד הבטחון מטפלת בנושא של פיטורי חיילי מילואים שנקראו למילואים ובגין קריאתם למילואים פוטרו מעבודתם.

עזי פרל: בארבע לשכות מחוזיות באזור חיפה, תל-אביב, ירושלים ובאר שבע אנחנו מקיימים ועדות שהן מהוות רגונן משפטי ודנות בסמכות של בית דין לעבודה, בתביעותיהם של אנשי מילואים שפוטרו מעבודתם.

עזי פרל: זה חוק שחוקק על ידי מי שהיה ראש הממשלה ושר הבטחון, דוד בן גוריון, ב-15.05.1949.

עזי פרל: כבר אז ראו את הצוררך לבוא ולהגן על אנשי המילואים שיוצאים לשרת את העם והמדינה.

עזי פרל: בדיון הקודם נתתי תמונת מצב שהלכה וגדלה של תביעותיהם של אנשי המילואים.

עזי פרל: בשנים עברו היו מעט תלונות שהגיעו לוועדות שלנו, אולם בשנת 2002 הגענו למצב בו הוגשו 247 תביעות אלינו.

שאול יהלום: כמה מתוך 247 התצביעות נמצאו על ידיכם כמוצדקות?

עזי פרל: מתוך 247 תביעות אנחנו מצאנו 142 תביעות מוצדקות.

שאול יהלום: מוצדקות זאת אומרת שהאדם פוטר בגלל שירותו במילואים.

עזי פרל: וקיבל פיצוי כספי או שהוחזר לעבודתו.

עזי פרל: אני רוצה כעת להתרכז בשנת 2003, כי חשבנו לתומנו כי בשנת 2003 עקב המודות הרבה, המקרים ילכו ויפחתו, אך לא כך פני הדברים.

עזי פרל: לפי הנתונים שמצויים בידי מהראשון לינואר 2003 ועד 27.07.2003, הוגשו אלינו 138 תביעות.

עזי פרל: מספר התביעות הטיפול בהן הסתיים הוא 108.

עזי פרל: מתוך 108 תביעות, מצאנו 55 תביעות מוצדקות, 28 תביעות לא מוצדקות, 16 תביעות שבהן הגיעו לפשרה והתובעים משכו את תביעותיהם ועוד היו 9 בקשות להיתר פיטורים.

שאול יהלום: יום המילואים הוא יום שבו אנחנו עם כל ליבנו לכיוון חיילי המילואים, ואפילו מקרה אחד הוא עבורננו זעזוע חברתי, אנחנו לא מצדיקים מקרים כאלה, אבל אני לא רואה שחלה התדרדרות במצב.

שאול יהלום: אתה מדבר על מחצית השנה בה היו 55 תלונות מוצדקות, כאשר קודם היו 140 תלונות מוצדקות במשך שנה.

שאול יהלום: בשנת 2003 היו 55 תלונות במשך שבעה חודשים.

שאול יהלום: אני חושב כי יש שיפור קטן.

שאול יהלום: זה רע מאוד שנשארו עשרות מקרים, אך אין הרעה במצב כפי שאתה אמרת.

עזי פרל: אני אמרתי כי אם בסך הכל בשנה שעברה היו 247 תביעות, ובמחצית השנה הזו היו 138 תביעות, עברנו את 250 התביעות במשך השנה ונשארנו באותו מצב, כאשר בשנה שעברה היתה אינטיפאדה וידענו על פשעים שהיו וחשבנו לתומנו כי המצב ילך וישתפר, אך לא כך הם פני הדברים כרגע.

שאול יהלום: אתה משתתף כאן בכמה ישיבות ואתה יודע איזה חוקים יש על הכוונת לשיפור המצב.

שאול יהלום: האם אתה יכול להזכיר את החוקים האלה?

עזי פרל: בחוק של חה"כ וילן שהיום צריך לעבור בקריאה שנייה ושלישית בכנסת הכנסנו קנסות של 5 משכורות למעסיקים שפיטרו חיילי מלואים, ועכשיו אנחנו הולכים להכיר בעבירה הזו כעבירה פלילית, כך שיוכלו לבוא ולקנוס את אותו מעסיק במידה והוא ימצא אשם בסכומים של למעלה מ-60,000 שקל בנוסף לקנס הכספי שיוטל על ידנו, על ידי ועדות התעסוקה.

אריאל היימן: אני אוסיף כמה פעולות משלימות שאנחנו עושים בעניין הפיטורין.

אריאל היימן: אני רוצה לפתוח ולהציג עוד נקודה שחשוב שנדע.

אריאל היימן: קיימת היום גם ועדת שרים לענייני מילואים בראשותו של שר הביטחון, ועדה שקמה לפני מספר חודשים שהיא ועדה ממשלתי שמבצעת פעולות חקיקה ופעולות נוספות אחרות בנושא של רווחת חיילי המילואים.

אריאל היימן: מתברר שפניות שבגללם חיילי מילואים פונים לוועדות שבראשותו של עזי כוללות גם איומי פיטורים שבמקרים רבים אינם מגיעים לידי מימוש, אך הם מאיימים בצורה רצינית מאוד על החיילים.

אריאל היימן: במקרים שמגיעים לידיעתי דרך החיילים, דרך המפקדים, או דרך הוועדה לשירות מילואים, אני פונה באופן אישי למעסיקים.

אריאל היימן: אני שולח להם מכתב אישי ולעיתים אני גם משוחח איתם בטלפון ומבהיר להם שעצם האיום בפיטורים הוא נוגד את החוק וכי במדינה שרוצה לקיים מערך מילואים חזק, זהו מעשה שאיננו ערכי.

אריאל היימן: נכון לתקופה האחרונה, שלחנו בערך 50 מכתבים כאלה או פניות טלפונית.

אריאל היימן: אני מוכרח לציין כי היו מקרים של התעלמות, אך היו גם מקרים של תגובה טלפונית חזר ואפילו מכתב אחד חזר אלינו של מעסיק שאמר כי הוא הבין שהוא נהג לא כשור והוא לא יפטר את הבחור שעבד אצלו.

אריאל היימן: אני חושב כי זה איזשהו צעד משלים.

מתן וילנאי: מכתב אחד מתוך כמה?

אריאל היימן: רק אחד כתב מכתב.

אריאל היימן: אנשים מפחדים לכתוב מכתבים, אבל הם מתקשרים ואונמרים תודה על המכתב שלך, הבנו, נפל לנו האסימון.

אריאל היימן: אני לא יודע על אחרים שעושים את זה בלי שהם מתקשרים, ויש גם אחרים שאני מניח שלא מתייחסים למכצב ומפטרים או לא מפטרים את חייל המילואים.

אריאל היימן: יכול להיות שחלק מהמקרים הגיעו לשולחנו של עזי.

שאול יהלום: מדובר על פעולה משלימה.

שאול יהלום: החיילים שפוטרו שחושבים שפוטרו בגלל שירות המילואים פונים ליחידה.

שאול יהלום: היחידה מטפלת מבחינה משפטית בפניות, וראינו קודם את הסטטיסטיקות של הפניות האלה.

שאול יהלום: חלק מהתלונות אינן מוצדקות, כיוון שאותו עובד לא פוטר בגלל שירות המילואים.

שאול יהלום: בנוסף, ישנן פניות של חיילים שטוענים שהמעביד איים עליו בפיטורים אם ייצא למילואים.

שאול יהלום: זו פעולה משלימה שאיננה נכללת בסטטיסטיקות.

אריאל היימן: אנחנו מנסים לנקוט בפעולה נוספת, שאיננה הולכת, לצערי הרב, במערכת התקשורתית שלנו שמחפשת את הסיפורים השליליים, זה לציין לשבח מפעלים וגופים תומכים במשרתים במילואים, ויש גופים כאלה, כמו בזק, פיניציה שמטפחים את חיילי המילואים וגורמים להם לתחושה טובה.

אריאל היימן: אני חושב שאפשר לקרוא כל מעסיק לטפח את איש המילואים, לא רק לא לפטר אותו ולאיים עליו, אלא לעשות את הפעולה ההפוכה ולציין אותו לשבח.

אריאל היימן: בנוסף, ישנה את פעולת החקיקה.

אריאל היימן: צויין כבר קודם כי החוק שיעלה היום לקריאה שנייה ושלישית, הוא הצעת התיקון של חה"כ וילן.

אריאל היימן: בנוסף, מונחת על שולחן הוועדה הצעה של חה"כ ארדן.

אריאל היימן: יחד עם זאת הוגשו לכנסת לא מעט הצעות חוק שצריך לחשוב בקול רם במסגרת הוועדה הזו עד כמה אנחנו הולכים רחוק עם ההגנה על החייל.

אריאל היימן: חלק מההצעות מביאות למצב שבו אם אנחנו נגן על חייל המילואים כל כך, המעסיק לא ירצה להעסיק אותו מראש.

אריאל היימן: כך יקרה אם נאמר לחייל שלא יפטרו אותו חצי שנה, ואם הוא ילך ליום מילואים בראשון לינואר וליום נוסף בראשון ליוני, יהיה לו ביטוח שהוא לעולם לא יפוטר.

אריאל היימן: אם נגזים בעניין הזה אני חושש שהמעסיקים שגם הם נפגעים מהיציאה למילואים, לא ירצו להעסיק חיילי מילואים, ולכן מגוון רחב שחל הצעות חוק שהונחו על שולחן הכנסת והגיעו לוועדת השרים לענייני חקיקה לוועדת השרים לענייני מילואים ונדונו בוועדת ההיגוי בראשותו של שר הבטחון, מתוך תחושה שעודף הגנה תגרום לחייל המילואים נזק, הן נדחו.

שאול יהלום: מר פרל, אני רוצה שתסביר מהי תלונה לא מוצדקת.

עזי פרל: יכול להיות שאותו חייל קיבל אתמועד הפיטורים לפני הזמן.

עזי פרל: יכול להיות שהוא קיבל כבר התראות שונות במשך השנים שהוא עבד, ואמרו כי אם תהיה לו עוד עבירה הוא יפוטר, והדברים האלה אכן נעשו.

שאול יהלום: מה קורה כאשר יש צמצומים במפעל ופוטרו 100 איש בגלל ירידה במכירות?

עזי פרל: אם יש צמצומים המעסיק מודיע על כך והוועדה דנה בכך ורואה כי בגלל צימצומים היתה הצדקה לפטר גם את חייל המילואים.

שאול יהלום: תא"ל היימן, אני יושב בצד הזה של יו"ר הוועדה ואני לפעמים רואה כי הממשלה מתנגדת להחמרה.

שאול יהלום: אני מניח כי אתם יושבים בוועדת שרים לחקיקה כאשר דנים בנושאים האלה, ומייעצים לממשלה, ואני חושב כי יש איזושהי טעות בחשיבת

שאול יהלום: כם כיוון שבסופו של דבר אין לאדם ביטוח של חצי שנה, לא היה חוק כזה, אבל אם היה חוק שדיבר על 60 יום לא היה צריך להתנגד לו כיוון שבסופו של דבר כל מקרה נדון לגופו.

שאול יהלום: זה לא שאדם יש לו תעודת ביטוח לחצי שנה, אלא שאסור לפטר אותו פרק זמן מסוים בגלל שירות המילואים, ואם יוכח כי באותה שעה היתה בעיה אחרת, או שהוא עובד לא יעיל, או שהוא הוזהר כמה פעמים או שהמפעל נמצא בצמצומים, לא תהיה לו הגנה.

שאול יהלום: אנחנו קצת מנסים להחמיר בעניין, ואתם צריכים לאפשר לנו את זה.

שאול יהלום: אנחנו סך הכל ניזונים מהסטטיסטיקה, והסטטיסטיקה מראה כי פלוס מינוס 100 מעבידים בשנה אינם שומעים לחוק.

שאול יהלום: כשיש מצב כזה צריך קצת להחמיר.

אריאל היימן: האמירה שלך נכונה, אך השאלה היא הדילמה שאני לא יודע אם אני יכול לתת עליה תשובה אמפירית.

אריאל היימן: איפה עובר הגבול שאם תלך צעד קדימה לעברו, המעסיק מראש יגיד כי הוא לא רוצה להעסיק את חייל המילואים.

אריאל היימן: יש איזושהי נקודת איזון.

שאול יהלום: השאלה היא אם הגענו אליה.

אריאל היימן: אינני יודע.

אריאל היימן: אפשר לדון בנקודה הזו.

אריאל היימן: היו הצעות חוק של 100 יום והיו הצעות חוק של 60 יום.

קריאה: אם הייתם מגייסים את כולם לא היתה בעיה.

שאול יהלום: בעוד שעה יהיה כאן דיון על הצעת החוק של חה"כ גלעד ארדן שעוסקת בנושא הזה, ואז נוכל לרדת לפרטים.

אבי זמיר: היתה תחושה קודם כי במימד המספרי יש פחות תביעות שנמצאו מוצדקות, אך אם אני בודק את זה ביחס לשנה שעברה אני מוצא את אותו יחס.

אבי זמיר: יכול להיות שבשנת 2003 תהיינה פחות פניות, הכל קשור להיקף הזימונים.

אבי זמיר: אם ב-2003 ירדו בהיקף הזימונים אז יכול להיות שזה גם יגרור פחות בקשות.

אבי זמיר: לכן צריך לעקוב אחרי זה בצורה משמעותית מבחינת ההתנהלות.

אבי זמיר: מבחינת עומס השמ"פ ומבחינת תגמול מערך המילואים, אני רוצה לציין כי הנושא הזה נדון בהרחבה בוועדת החוץ והבטחון לפני כשבועיים, והוא גם ידון היום בשעה 11:30 בוועדה נוספת בכנסת שמשתתף בה ראש אכ"א.

אבי זמיר: מאחר והנושאים האלה נדונים כאן בבית המחוקקים בצורה רחבה אנחנו מרגישים חובה וזכות לדבר גם כאן על הסוגיה הזו, אם כי עם קצת פחות נתונים ופחות בהרחבה ממה שזה מתבצע שם.

אבי זמיר: ההתייחסות שלנו למערכת הבטחון ומערך המלואים, היא התייחסות לכך שהמערך הזה מהווה מבחינתנו מרכיב מאוד מרכזי מבחינת היכולת של צה"ל לבצע את משימותיו.

אבי זמיר: הרציונל של צבא העם הוא רציונל שמבחינתנו הוא משמעותי לשרות המילואים.

אבי זמיר: נשמעה ביקורת כי הוא לא צבא העם.

אבי זמיר: צבא העם מבחינת היכולת שלנו מבחינת בניין הכוח.

אבי זמיר: כאשר אנחנו בונים את הכוח שלנו אנחנו רואים את כולם שותפים.

אבי זמיר: מי שמכיר את הנתונים יודע שלא כולם שותפים כי חלק עוזבים בדרך.

אבי זמיר: מבחינת עומס השמ"פ, הסוגיה המשמעותית מבחינתנו, ההתייחסות היא למערך הלוחם.

אבי זמיר: אמרתי קודם כי הצורך הוא מימוש משימותיו של צה"ל.

אבי זמיר: המערך הלוחם נושא על עצמו את העומס המשמעותי לאורך השנים.

אבי זמיר: ניתן לומר כי לאורך השנים חלו שינויים.

אבי זמיר: אנחנו בתחילת שנות ה-90 היו במציאות שהממוצע שמשרת אדם במערך הלוחם בשנה היה 29 ימים, והממוצע של אותו חייל בדרג הלא לוחם, דרג תומך הלחימה, היה 24 ימים.

אבי זמיר: הגענו לשנת 2000 לאחר פעילות מאוד משמעותית ורחבה, תוך כדי מיצוי מוגבר ומשמעותי של מערך החובה בהיקפים גדולים מאוד, הקמת סד"ק מאוד משמעותי בחובה, שילוב חיילים שבעבר לא שולבו במערך הלחימה וירידה מאוד משמעותית מול מציאות בטחונית גם קצת שונה.

אבי זמיר: הגענו למציאות שאני קראתי לה "שנת החלום", מציאות שבאותה שנה ממוצע משרתים של הדרג הלוחם היה 15 ימים, והממוצע של הדרג תומך הלחימה היה 16 ימים.

אבי זמיר: הפער לא רק נסגר, אפילו היה שינוי קטן כלפי מעלה.

אבי זמיר: המציאות של גאות ושפל הטילה עומס משמעותי נוסף על הדרג הלוחם, ואני מרגיש חובה לציין כי זה חל גם על המערך הסדיר וגם על מערך המילואים.

אבי זמיר: בתקופה הזו אנחנו המשכנו לנהל פעילות משמעותית כדי למצוא דרך כיצד ניתן להקל אל מול מציאות בטחונית שחייבה אותנו להערכות אחרת.

אבי זמיר: אנחנו נמצאים כרגע בעיצומה של עבודת מטה שמוביל אותה סגן הרמטכ"ל שהתחיל כעוזר ראש אג"ם בוועדת היגוי למערך המילואים, להביא למציאות אחרת במערך המילואים.

אבי זמיר: המציאות הזו מתחילה להשתקף כבר בחציון השני של שנת 2003.

אבי זמיר: מציאות כפי שבאה לידי ביטוי בחציון השני של 2003, מתוך הנחה שנמשיך לממש אותה גם בהמשך בשנים 2004-2005, תביא למציאות שהמערך הלוחם במילואים יזומן בדרך שאנו קוראים לה "שנת שמיטה", פעם בשנתיים או פעם בשלוש שנה.

אבי זמיר: מציאות של שמ"פ קצרה יותר מאשר מציאות של 32 יום שאליה הורגלנו בשנת 2001-2002, מציאות של 25 ימי תעסוקה, מציאות כפי שהחוק מאפשר לנו.

אבי זמיר: המציאות הזו מביאה לידי ביטוי מיצוי מוגבר נוסף של מערך החובה, שילוב מערכי חובה וקבע נוספים לתוך הפעילות הזו, שילוב מערכים נוספים כמו עתודאים, בני ישיבות ההסדר, נחלאים שנמצאים בשל"ט, אזרוח של חלק מהמשימות והערכת מצב בטחונית תוך כדי הערכות בסד"ק אחר שהוא גם מחליף ומגדיר כוח.

רועי רון: למה הכוונה בשילוב קבע?

אבי זמיר: מאות אנשי קבע בשנה משולבים החל מהשנה הזו במשימות.

אבי זמיר: אני אמרתי קודם כי אחת הסוגיות המשמעותיות במערך המילואים זו המסגרת הלוחמת.

אבי זמיר: אי אפשר להקים מסגרת לוחמת בקבע.

אבי זמיר: אי אפשר עכשיו לקחת את אותם קציני המטה הנמצאים עכשיו במטה הכללי ולומר להם כי הם גדוד לוחם.

אבי זמיר: הם לא הוכשרו לכך והם לא מסגרת הומוגנית.

אבי זמיר: ניתן לרכז אותם ולשלוח אותם למשימות, כמו הגנת יישובים ואבטחת מתרקנים.

אבי זמיר: מאות אנשי קבע משולבים החל משנת 2003, חלקם בנפרד וחלקם עם חייליהם.

אבי זמיר: אנחנו הגענו למציאות שבה המשימה של אבטחת מתקנים כמעט ולא מוטלת על מערך המילואים.

אבי זמיר: הגנת היישובים צומצמה בצורה מאוד משמעותית דרך הפעילות הזו.

שאול יהלום: מה יהיה מספר ימים הממוצע של שירות המילואים הלוחם בשנת 2004?

אבי זמיר: הוא יהיה דומה לשנת 2000.

שאול יהלום: שזה 16 יום.

מתן וילנאי: אבי, השאלה אם אפשר להגיע לזה שאנשי הקבע עושים מילואים?

מתן וילנאי: אם אתה מוציא כוח למפרט פרטי, תוציא אותו מהסד"ק.

שאול יהלום: אנחנו מגיעים למצב שבו אלו יהיו המספרים.

אבי זמיר: לא רק שנגיע למספרים האלה, אלא שתיווצר סיטואציה שגם אם הממוצע יהיה נמוך לא כולם יקראו, או שיקראו אחת לשנתיים או אחת לשלוש שנים.

אבי זמיר: חלק מהזימון הזה הוא תוך התייחסות למסגרת הגדודית.

שאול יהלום: האם אתה מצרף את הזמנים?

שאול יהלום: אם אתה אומר שחייל יזומן פעם בשנתיים, ומספר ימי המילואים לשנה יהיה 16, זה אומר שאותו חייל ישרת 30 יום פעם בשנתיים?

אבי זמיר: לא.

שאול יהלום: כלומר, 16 יום בשנת הקריאה למילואים.

חיים כץ: הוא אומר כי בממוצע ישרת חייל המילואים 12 יום לשנה.

אבי זמיר: חלק מהמסגרות יבצעו תעסוקה.

אבי זמיר: החלק הזה באותה שנה, הממוצע שלו יהיה בסדר גודל של 16 יום.

אבי זמיר: חלק לא יעשה כלל מילואים באותה שנה.

אבי זמיר: בשנה אחרי זה יהיו עוד פעם 16 ימי מילואים, אך יבצע זאת חלק אחר של החיילים.

חיים כץ: זאת אומרת שאתה אומר כי בממוצע לשנה, חייל המילואים ישרת 7-8 ימים.

שאול יהלום: יש סיפור על אדם שתבע בבריכה שגובהה היה חצי מטר, ואף אחד לא הבין איך זה קרה.

שאול יהלום: אני רוצה לדבר על אותו קצין בדרגות הביניים, סגן או סרן במילואים.

שאול יהלום: אני רוצה לדעת מה צפוי לו.

שאול יהלום: אם אני יאמר לו כי הוא ישרת 16 יום פעם בשנתיים הוא יחשוב כי המשיח הגיע.

שאול יהלום: מה המקסימום שצפויים להגיע אליו אותם חיילים לוחמים ומפקדים בשירות המילואים?

אבי זמיר: אני חוזר ואומר כי הנושא הזה נמצא בעיצומה של עבודת מטה של הערכת מצב שמארגן אותה סגן הרמטכ"ל בתוך מציאות שאנחנו נמצאים בה בעיקרה כבר בחציון השני של 2003.

אבי זמיר: זה מותנה גם בהערכת מצב מעת לעת.

אבי זמיר: אי אפשר לומר כ ב-29.07 היתה פה התחייבות ויש מציאות בטחונית שונה.

אבי זמיר: זה חלק מהעניין שקשור לשינויי סד"ק מאוד משמעותיים שמבוצעים על פי החלטת המטה הכללי ומערך החובה, שבאים לידי ביטוי כבר במתגייסי מחזור אוגוסט שהחל ביום ראשון האחרון שמתאר באורינטצייה את המציאות הבטחונית שאנחנו נמצאים בה מתוך רציונל של הקלה על מערך המילואים.

אבי זמיר: בהתייחס לשאלה הישירה שנשאלתי על ידי היו"ר שהתייחס לממוצע, אני רוצה לומר כי צריך לזכור שכשאתה מביא מסגרת גדודית, אתה לא יכול להביא אותה לתעסוקה של פחות מ-25 ימים, כיוון שיש זמן של למידת המשימה, התכוננות למשימה וביצוע המשימה.

אבי זמיר: מפקדים יגיעו בוודאות למשימה שאורך התעסוקה שלה יהיה 25 ימים.

אבי זמיר: תיווצר גמישות מקסימלית כלפי חיילים, כיוון שכאשר אנחנו יוצאים לתעסוקה, התקן שאנחנו נותנים לתעסוקה הוא בסדר גודל של 50% ממצבת כוח האדם ביחידה.

אבי זמיר: אנחנו מאפשרים למפקדים לבצע תחלופה עם החיילים.

אבי זמיר: אין שני מג"דים בגדוד ואין שני מ"פ בגדו, וזה לא נכון שזה יהיה, אך אם תסתכל על הדגם של הדו-שנתי, אז באותו שנה הוא עשה 25 יום ואני מקווה שאחר כך שנה או שנתיים הוא לא יעשה עוד מילואים.

אבי זמיר: ניתן לחלק את 25 הימים לשתיים או לשלוש.

שאול יהלום: הבשורה שאתה מבשר עליה כאן, היא בשורה מהפכנית.

שאול יהלום: אם באמת תעמדו לכך, והמסקנות יהיו כפי שאתה אומר, ומפקדים ישרתו במילואים 25 יום פעם בשנתיים, וחיילים לוחמים ישרתו עוד פחות מזה, 16 יופם פעם בשנתיים, הרי נגיע למצב סביר מאוד מבחינת נטל המילואים.

שאול יהלום: אני מאוד מברך על כך, אני רק מקווה שהדברים האלה אכן יתממשו כי הם נראים לנו מאוד מהפכניים.

יעקב אדרי: זה עדיין לא קורה בפועל.

אבי זמיר: אמרתי קודם כי אני בא ממציאות בה זה קורה בפועל עכשיו בחציון השני של 2003.

אבי זמיר: המציאות של החציון השני של 2003 היא המציאות של שנת 2004-2005.

אבי זמיר: אני רוצה לציין כי לאורך כל התקופה הזו נעשתה פעילות מאוד משמעותית על ידי צה"ל, שאנחנו קוראים לה ציוני דרך במערך המילואים.

אבי זמיר: היתה התייחסות מאוד משמעותית לטיפוח המשרתים.

אבי זמיר: סוגית התגמול המיוחד מביאה לידי ביטוי משרתים מעל 26 יום, תוקצבה בסדר גודל של 30,000,000 שקלים על ידי ממשלת ישראל.

שאול יהלום: לטובת המאזינים אני רוצה לומר, כי חייל מילואים שמשרת מעל 26 יום מקבל תגמול.

אבי זמיר: ביום ה-27 הוא מקבל 300 שקלים, מהיום ה-38 עד היום ה-31 הוא מקבל 100 שקלים, והחל מהיום ה-32 הוא מקבל 150 שקלים.

שאול יהלום: את זה הוא מקבל מיחידתו ולא מהמעביד.

חיים כץ: אתה מסביר טוב, אך אנחנו מבינים לאט.

אבי זמיר: ביום ה-27 הוא מקבל 300 שקלים.

חיים כץ: האם זה בנוסף למה שהוא מקבל?

אבי זמיר: בנוסף לתשלום מהביטוח הלאומי.

אבי זמיר: ביום ה-32 הוא מקבל 150 שקלים.

חיים כץ: האם זה בנוסף ל-300 שקלים?

אבי זמיר: לא, על כל יום.

שאול יהלום: אני חושב שהסכומים הובהרו.

שאול יהלום: ביום ה-27 החייל מקבל 300 שקלים, ועל כל יום נוסף, 100 שקלים, ומהיום ה-32 הוא מקבל 150 שקלים.

אבי זמיר: את הדרוג הזה, כל חילי המילואים מכירים.

אבי זמיר: הוא מופיע בכל אתרי ההסברה.

אבי זמיר: אנחנו תוקצבנו בכ-30,000,000 שקלים למשימה הזו.

אבי זמיר: הפעילות של 2001-2002 הביאה לצורך של 170,000,000 כדי לעמוד בקריטריונים האלה.

אבי זמיר: ניתן היה לומר כי לאור המציאות הזו וכדי שנעמוד ב-30,000,000 שקלים, נתחיל לתגמל החל מהיום ה-40, אך לא כך.

אבי זמיר: צה"ל ייחס חשיבות רבה לנושא הזה, ולמרות כל הצמצומים הוא הוסיף מתקציבו 140 מיליון שקלים במרץ 2003, ונתן מענה מלא לכל הצורך הזה.

אבי זמיר: לא הורדנו אף שקל מתקציב הזה.

מתן וילנאי: אתם נכשלתם.

מתן וילנאי: לא היה צריך לקרוא לחיילים לכל כך הרבה זמן.

אבי זמיר: זו כבר שאלה אחרת.

אבי זמיר: אנחנו מייחסים חשיבות רבה לסוגית כשירות המערך, ולא כאן להרחיב את העניין.

אבי זמיר: נכון שהשנה זה פחות נראה, אך עד לפני שנה היתה עלייה מאוד משמעותית בשיפור כשירות המערך מבחינת הצטיידות וגם מבחינת אימונים.

אבי זמיר: ייחסנו חשיבות רבה לשילוב הנשים במערך המילואים.

אבי זמיר: הרחבת שעלוב הנשים במערך החובה במערכי הלחימה ובמערכי תומכי הלחימה, הביאה לשילובן בעולם המילואים.

אבי זמיר: 20,000 נשים במערך המילואים השתתפו ב"שריקה מזרחית" וב"חומת מגן" בהצלחה יתרה.

אבי זמיר: היתה גם השקעה מאוד משמעותית במפקדים שבאיזשהו מקום עושים את תפקידם בהתנדבות, גם מבחינת השתלמויות גם מבחינת שדרוג סביבת העבודה שלהם.

אבי זמיר: סגן הרמטכ"ל ממשיך להוביל עבודת מטה שמסתכלת על מערך המילואים בעוד 4-5 שנים כדי לראות מה המציאות שיכולה להיות אל מול ההקלה המתוכננת.

אבי זמיר: אין לי כל ספק שבשילוב נכון של החברה עם בית המחוקקים, כי בסופו של דבר סוגית המילואים היא סוגיה חברתית רחבה, נוכל להגיע למציאות אחרת משתפת ועם הרבה הערכה למערך המילואים.

שאול יהלום: אני מאוד מעריך את הדברים.

שאול יהלום: סגן שר הבטחון, זאב בוים, יוסיף על הדברים האלה.

זאב בוים: אני רוצה להגיב על הדברים שנאמרו כאן בנוגע לצמצום ימי המילואים.

זאב בוים: צריך לזכור כי כל זה מותנה במציאות הבטחונית.

זאב בוים: יש דברים דאנחנו לא יודעים כיצד הם יתפתחו.

זאב בוים: אנחנו עכשיו נמצאים בהתחלת מהלך שלשמחתנו הוא שונה ממה שהיה, אבל אף אחד עדיין לא יודע איך זה יתפתח ולאיזה כיוון.

זאב בוים: אנו מאוד מקווים שזה יתפתח בכיוון כזה שהטרור יפסק ונוכל להתקדם על פי התוכנית הזו.

זאב בוים: עם זאת יש לנו נסיון מר, ואף אחד לא יכול לתקוע לידנו שככה יהיה, ואם חס וחלילה יתחדש עלינו הטרור, וכבר הינו באופרה כזו קשה, אז כל התוכניות האלה לא יעבדו ויצטרכו לגייס את מערך המילואים ולשלב אותו כמו ששילבנו אותו בשנה האחרונה.

זאב בוים: כל המערך הלוחם היה מגויס רק למשימה של הבטחון השוטף והמלחמה בטרור בגלל המימדים שלו וגם כי זה עצם הייעוד שלו.

זאב בוים: התוכנית הזו היא תוכנית נכונה בהנחה שהמצב הבטחוני יהיה כזה שהירידה והנסיגה בטרור ובאלימות, וההתקדמות בתהליך המדיני יימשכו.

זאב בוים: כבר יותר משנתיים חיילי המילואים לא עושים את ההכנה שלהם למשימה העיקרית שלהם, מצד שני אי אפשר לוותר לחלוטין, גם במצב של רגיעה וגם במצב בו אנו נקרא לאימונים, על הכשרתו של חייל המילואים גם למשימות חירום במלחמה בטרור.

זאב בוים: יצטרכו פה בצורה מושכלת לאמן ולחדש את האימונים למשימה העיקרית של הצבא לקראת מלחמה, ובה בעת למצוא את הדרך לא להזניח לחלוטין את הכשרתו של חייל המילואים למשימות של בטחון שוטף.

זאב בוים: זו דילמה לא פשוטה, אך בהחלט יש פה בשורה מהפכנית.

זאב בוים: אני רוצה להגיד משהו בנושא מילואים, תעסוקה ואבטלה.

זאב בוים: מונחת על שולחן הוועדה הצעת חוק של חה"כ ארדן שתטופל עוד מעט.

זאב בוים: יש פה שנני צדדים לעניין.

זאב בוים: אני אתחיל מזה שצריך לתת את כל ההגנה הנכונה לחייל המילואים שיהיה בטוח שלא מתנכלים לו בעבודתו בחיים האזרחיים.

זאב בוים: אם הוא עזב את מקום עבודתו והלך למילואים, הוא צריך לחזור לאותו מקום עבודה ואסור שמישהו יפטר אותו בגלל שירות המילואים.

זאב בוים: ועדת שרים למערך המילואים ששר הבטחון הקים לפני חודשיים, החליטה כמה החלטות כאשר הראשונה שביניהן היתה שינתן ליווי משפטי לחייל המילואים שטוען בוועדות התעסוקה.

זאב בוים: קודם היה חוסר איזו במפגש הזה.

זאב בוים: המעסיק המפטר בא עם עו"ד או עם סוללה של עו"ד, וחייל המילואים המפוטר לא יכל להביא זאת.

זאב בוים: העניין הזה תוקן, וכעת יש לו ליווי משפטי עכשיו על חשבון המדינה.

יאיר פרץ: ועדת השרים לא אישרה עדיין את הצעת החוק של חה"כ ארדן.

זאב בוים: אני מציע שנזכור כי גם המעסיקים עושים מילואים באותו יחס ואולי אפילו ביחס יותר גבוה.

זאב בוים: אני מציע לכולנו לא לשכוח כי המצב הכלכלי הקשה בשנים האחרונות גרם לכך שהרבה מאוד עסקים קטנים קרסו, כי הכוח הכלכלי שלהם להחזיק מעמד במשבר כזה, הוא יותר קטן.

זאב בוים: עסק יכול להיות של ארבעה אנשים.

זאב בוים: כאשר בעל העסק נקרא לשרת במילואים, צריך לחשוב איך זה משפיע על העניין ומה קורה לעסק.

זאב בוים: כך גם כאשר איש אחד משלושה אנשים שעובדים בעסק נקרא לשרת במילואים.

זאב בוים: אני מציע להיזהר.

זאב בוים: החורק של חה"כ ארדן הוא נכון בעיקרון, אך על המינון אנחנו נתווכח.

זאב בוים: כדי לסייע בצמצום האבטלה ולסייע לעסקים, חברו פה כמה גורמים באיזשהו פרוייקט שמורץ על ידי אכ"א ושירות התעסוקה וארגוני העצמאיים, כדי ליצור מצ'ינג כזה שאפשר יהיה על ידי חילופי אנפורמציה ליצור מצב שבעסק קטן, אם נהג יצא למילואים, מי שמובטל והוא נהג, הוא יוכל להחליף אותו והוא יקבל תוספת לדמי האבטלה שלו.

זאב בוים: הפרוייקט הזה עכשיו נבחן, ויכול להיות שהוא יצליח וזה יהי טוב לכמה מובטלים ולכמה עסקים.

שאול יהלום: בישיבה כל כך חגיגית שמקצים לה שעה אחת בלבד, לא כולם יכולים לדבר.

שאול יהלום: אני הייתי רוצה לתת עכשיו את זכות הדיבור לנציג חיילי המילואים.

רועי רון: יכול להיות שהדברים שלי לא ינעמו לכולם, אך אני בכל זאת אומר אותם.

רועי רון: היום הזה חשוב ואנחנו חיילי המילואים מברכים עליו.

רועי רון: עצם העובדה שמקיימים אותו זה כבר חשוב.

רועי רון: צריך להבין שעם כל הנסיונות של הצבא ושל מערכת הבטחון לנסות ולקצר את ימי המילואים, אחרי הכל זה תלוי במצב הבטחוני.

רועי רון: כדי שיהיו כאן יותר אנשי מילואים וכדי שהעומס יפול על יותר אנשי מילואים והם יעשו פחות ימים, צריך לעשות שני דברים.

רועי רון: הדבר הראשון הוא לצמצם עד למינימום את הפגיעה הכלכלית, המשפחתית, התעסוקתית והאקדמית באנשי המילואים ובמשפחות שלהם.

רועי רון: הדבר השני הוא לתגמל בצורה משמעותית, כמו בנקודות זיכוי מס הכנסה, את אותם מעטים שמסכנים את חייהם ונפגעים בכל מערכות חייהם.

רועי רון: ברגע שנשדר את שני הדברים האלה נפחית את ההשתמטות, נעלה את המוטיבציה ויהיו כאן יותר אנשי מילואים.

רועי רון: היום הוא יום כזה חגיגי בו הכנסת מצדיעה ומציגה את שאלת המילואים לאן.

רועי רון: אנחנו היינו באוניברסיטה ואנחנו מכירים דיונים, אך אנחנו רוצים מעשים.

רועי רון: יש הצעות חוק משמעותיות מאוד וחבל שאף אחת מהן לא עולה היום לסדר היום.

רועי רון: הצעה כזו היא מדברת על נוסחת הביטוח הלאומי.

רועי רון: יש את נוסחת הביטוח הלאומי שבעתיה אנשי המילואים נפגעים בכיסם בכל פעם שהם יוצאים למילואים.

רועי רון: הנושא הזה קשור לוועדהה הזו.

רועי רון: נוסחת הביטוח הלאומי שייכת לחוק הביטוח הלאומי לתשלום דמי מילואים שמחלק את החודש ל-30 יום במקום ל-22 יום.

רועי רון: אנשי המילואים נפגעים על כל יום מילואים שהם עושים.

רועי רון: לפני למעלה משנה התקשר אלי אב לארבעה ילדים וסיפר כי סוף סוף הוא מצא עבודה לאחר שנה וחצי שהוא מובטל, ואז בדיוק הוא קיבל צו לחודש מילואים.

רועי רון: אף אחד לא משחרר אותו מילואים ואין אף חוק שמגן עליו לאחר שהוא סוף סוף מצא עבודה במצב כלכלי כזה קשה.

רועי רון: חוק שיקבע כי לא ניתן לקרוא לאדם למילואים חצי שנה או אפילו שלושה חודשים לאחר שהתחיל עבודה חדשה, זה חוק חשוב ומשמעותי.

רועי רון: העלאת הסף המינימלי לתשלום דמי מילואים משכר מינימום לשכר הממוצע במשק, הוא דבר חשוב.

רועי רון: מערך המילואים בנוי הרבה מאוד על סטודנטים צעירים שיש להם כוח לשרת.

רועי רון: ברגע שסטודנט יוצא למילואים בחופשה שלו, הוא מקבל שכר מינימום בסך 3,000 שקלים, בזמן שהוא יכול לעבוד בשליחויות או במלצרות ולהרוויח 6,000 שקלים, ואז הוא יוכל לשלם שכר דירה ושכר לימוד.

יעקב אדרי: מה אתה מציע?

רועי רון: העניין הזה עבר קריאה ראשונה בכנסת הקודמת.

רועי רון: זה מסמכות הוועדה לדון כאן בדברים האלה.

שאול יהלום: אנחנו פיתחנו את הנושא הזה.

שאול יהלום: אנחנו לא רוצים לפגוע באנשים שמרוויחים בימי שגרה שכר מינימום.

תומר וייסבלך: אולי הם ירצו לצאת יותר למילואים.

רוע רון: יש כאן אדם שפיטרו אותו והייתי מעונין שהוא ידבר ויספר על כך.

רוע רון: דיונים בוועדות זה בסדר גמור, אך אנשי המילואים רוצים מעשים, רוצים חוקים משמעותיים.

אבי סייג: אני מודה לוועדה הזו.

אבי סייג: זו אחת הוועדות, לטעמי, הכי רצינית שעבדה פה גם בזמנו של היו"ר הקודם, וגם מזמנך היו"ר.

אבי סייג: אנחנו נהנים משיתוף פעולה גם מחברי הכנסת.

אבי סייג: אני חושב להעריך את זה ולציין כי לא הכל רע.

אבי סייג: אנחנו מקבלים סיוע לא בשיטה של לצעוק.

אבי סייג: ברור לנו שעיוותים שנעשו במשך עשרות שנים לא יתוקנו ברגע.

אבי סייג: אנחנו מבקשים את שני הדברים שהעלה רועי.

אבי סייג: אנחנו מבקשים שהנושא של שכר המינימום שייבדק שוב.

אבי סייג: יש לזה משמעות גדולה לגבי האוכלוסיות החלשות שיוצאות למילואים.

אבי סייג: אנחנו מבקשים גם את שינוי נוסחת החישוב להחזר מילואים.

אבי סייג: כאשר אנחנו מדברים על פגיעה בעובד, לרוב מי שנפגע משינוי נוסחה זה המעסיק.

אבי סייג: צריך לטפל גם במעסיק וגם בעובד.

אבי סייג: אם נפתור את שינוי הנוסחה יהיו לנו גם פחות בעיות עם מעסיקים.

אבי סייג: אני מקווה שתעזרו לנו במסגרת הוועדה הזו או במסגרת ועדה אחרת בהרכבת חוק מערך המילואים.

אבי סייג: היום כל חוקי המילואים והתקנות מפוזרים על פני למעלה מ-90 חוקים בכל משרדי הממשלה.

אבי סייג: הכוונה היא לרכז את הכל לחוק אחד שייקרא חוק מערך המילואים.

אבי סייג: אנחנו כבר ערכנו טיוטה שלו, כאשר אנחנו מסתמכים על חוק המילואים הבריטי.

אבי סייג: אנחנו נפיץ אותו גם כאן היום.

אבי סייג: אני מקווה שתוך מספר שנים נצליח לחוקק חוק כזה משלנו.

אבי סייג: סגן השר התייחס כאן לנושא של המפוטרים והסיוע המשפטי.

אבי סייג: אם כל הכבוד אמנם ערכתם את זה, אך בפועל אתם לא יודעים לבצע את זה.

אבי סייג: בפועל, המערכת של עזי לא יודעת לתת היום פתרון.

אבי סייג: הבירוקרטיה בין ההחלטות לבין הביצוע היא מאוד קשה.

אבי סייג: אני חושב שהגיע הזמן שתפתרו את זה.

שאול יהלום: אם אחד שפוטר פונה ליחדת ההכוונה ואומר כי הוא מבקש שיעמידו לרשותו עו"ד, מה קורה?

אבי סייג: היום הם לא יודעים להעמיד עו"ד.

שאול יהלום: מר פרל, האם באמת היום אתם לא יודעים להעמיד עו"ד?

עזי פרל: בשלב זה אין לנו עדיין את היכולת.

עזי פרל: זה נמצא בשלבי סיום של התהליך.

זאב בוים: יש מכרז בו ייבחרו עורכי הדין.

עזי פרל: ישנה רשימה היום במשרד הביטחון של עורכי דין שנענו לקריאה.

עזי פרל: זה נמצא כרגע בתהליך.

עזי פרל: בפועל, אם נכנס אלי היום איש מילואים, אני עדיין לא יכול להעמיד לרשותו עו"ד, אבןל אני מניח כי תוך ימים ספורים הדבר יגיע לידי מימוש.

שאול יהלום: האם אתה מדבר על ימים ספורים?

עזי פרל: כן.

שאול יהלום: אני מבקש ממר פרל שתוך חודש ימים יכתוב לנו כי העניין סודר.

עזי פרל: אם זה יסודר אני אכתוב.

אריאל היימן: העניין סוכם בוועדת שרים לענייני מילואים לפני שבוע וחצי.

אריאל היימן: יצא מכרז שפורסם בעיתונות.

אריאל היימן: פנו למעלה מ-100 עורכי דין.

אריאל היימן: התהליך הוא תהליך של התגשרות, והוא יפתר בזמן הקרוב.

אריאל היימן: הוא אמר נכון שאם העניין לא יסודר, הוא לא יכתוב.

שאול יהלום: אנחנו מבקשים בתוך חודש מכתב שהעניין סודר.

מתן וילנאי: אני נמצא במערכת הזו עשרות שנים.

מתן וילנאי: אני מברך עחל היוזמה של היום הזה , ואני מברך על השדולה בראשותם של חה"כ איתן כבל ושל אבשלום וילן שעושים עבודה נפלאה.

מתן וילנאי: אני חוש שבצבא ובמערכת הבטחון כולה עברנו שנות דור בטיפול בעניין הזה.

מתן וילנאי: אני רוצה להדגיש כי קודם כל צריך להתייחס לכל איש מילואים כמתנדב.

מתן וילנאי: הם בקלות יכולים לא לבוא לשרת.

מתן וילנאי: כך גם בשירות החובה.

מתן וילנאי: זו כבר לא כל כך מדיננה של שנות ה-50 ושנות ה-60 שאז היה משרת אחוז גבוה של האוכלוסייה, ויש נורמה לשרת.

מתן וילנאי: לצערי, המציאות היום היא שונה לחלוטין ואיתה צריך להתמודד עם ראייה קדימה.

מתן וילנאי: כל מי שיושב כאן הוא מתנדב.

מתן וילנאי: הם בקלות יכולים לא לשרת ביחידות קרביות או ביחידות שאינן קרביות בכל מקום.

מתן וילנאי: אנחנו שמופקדים על העניין הזה, צריכים כך להתייחס לזה.

מתן וילנאי: זה שינוי עמוק ומהותי.

מתן וילנאי: ההערה על חוק מילואים שהממשלה צריכה לחוקק כחוק מרכזי, כפי שבן גוריוםן ידע בשנת 1949 לקבוע את חוק שירות בטחון שאנחנו חיים איתו עד היום למעלה נ-50 שנה, צריך לעשות חוק מילואים שכולל את הכל, ולא כל פעם לעסוק בזה לפי יוזמה של ח"כ כזה או אחר.

מתן וילנאי: צריכה להיות תמונה שלמה בשביל לראות כיצד מטפלים בעניין הזה.

מתן וילנאי: לא יכול להיות מצב שבחברות של משרד הבטחון או חברות ממשלתיות אחרות מתנהלים נהלים לא קבילים לגבי חיילי מילואים.

מתן וילנאי: מכיוון שאין נורמה, צריך להיות חוק.

מתן וילנאי: החוק צריך להגן על אנשי המילואים בידיעה שהם אנשים שמתנדבים.

מתן וילנאי: אנחנו כאן בכנסת מפעם לפעם מאשרים בוועדת חוץ ובטחון להאריך את ימי המילואים מעבר לחוק שירות בטחון.

מתן וילנאי: אני מציע להפסיק את זה.

מתן וילנאי: לא אכפת לי מהבעיות הבטחוניות, תצריך לקבוע שזה לפי חוק שירות בטחון.

מתן וילנאי: אני תפקדתי כראש אכ"א וכסגן הרמטכ"ל 8 שנים, ולא אישרתי אפילו פעם אחת לבוא לכנסת ולדרוש לאשר יום אחד נוסף.

מתן וילנאי: ההפך הוא הנכון.

מתן וילנאי: למרות שיש חוק, משחקים עם זה כל הזמן.

מתן וילנאי: אנחנו חברי הכנסת צריכים לקבוע כלל כי זה לא עובד כך.

מתן וילנאי: מערכת הבטחון תפתור את הבעיות שלה בעצמה.

מתן וילנאי: היא גדולה וחזקה והיא יודעת איך לעשות את זה.

מתן וילנאי: אני רוצה להעיר הערה שקמל"ר כל הזמן כועס עלי בגלל זה, אך כיוון שאני אוהב אותו אני יכול לנהגיד את זה חופשי.

מתן וילנאי: אבי, לא צריך קמל"ר.

מתן וילנאי: אתה צריך לעשות את זה.

מתן וילנאי: כל המפקדים צריכים לטפל באנשי המילואים כבבת עיניהם, ולא להניח שיש איש אחד שהוא מרכז את נושא המילואים.

זאב בוים: אני שומע את הקמל"ר אומר את זה כל הזמן.

אריאל היימן: מי שמרכז את נושא המילואים בצה"ל זה סגן הרמטכ"ל, כאשר אני והקמל"ר עובדים איתו יחד עם הפנים לכיוון החברה.

מתן וילנאי: זו בעיה שלכם.

מתן וילנאי: כל מפקד צריך לדאוג לכך.

מתן וילנאי: מכיוון שעוד מעט אנחנו נוריד מיליארדים בתקציב הבטחון, כך אני מקווה, אז אתם תבדקו את העניין הזה.

זאב בוים: אנחנו נוריד מליאירדים לאחר שאתה תגיד לי כמה מילארדים היו לך כשאתה היית אלוף בצבא.

מתן וילנאי: הורדתי בכל מקרה.

זאב בוים: הצבא לא מנותק מהחברה.

זאב בוים: תוריד מיליארדים יהיו לך יותר מובטלים בחברה ולא יהיה לך כסף לתעשיות הבטחוניות בפריפריה.

מתן וילנאי: ההפך הוא הנכון, ולא תגעו באיש אחד בפריפריה.

יעקב אדרי: אני רוצה לברך את חברי הכנסת ששותפים לכל הנושא הזה.

יעקב אדרי: שאול, מה שחשוב הוא שיהיה המשך לעניין הזה, ושתנצל את הוועדה הזו לאורך כל השנה.

יעקב אדרי: אני רוצה לשאול האם יש מקרים שגופים ציבוריים או גופים נתמכים מפטרים או מאיימים בפיטורים.

יעקב אדרי: האם עובד בעת קבלתו לעבודה חייב לרשום בטופס שהוא משרת במילואים?

יעקב אדרי: זה נושא שכדאי שנחשוב עליו.

יעקב אדרי: יש מעבידים שמראש אומרים: "את זה אנחנו לא נקבל".

יעקב אדרי: האם אתם מתכוונים להחמיר בענישה כלפי מילואימניקים שמשתמטים.

יעקב אדרי: לדעתי זהו חלק שחסר בכל הדיון שלנו.

יעקב אדרי: בנוגע לסטודנטים אני רוצה לומר, כי הסטודנטים נוטלים את החלק הכי רציני במערך המילואים.

יעקב אדרי: מדוע שלא נעלה את השכר שלהם לשכר הממוצע במשק?

יעקב אדרי: אני חושב שזה רעיון טוב שכדאי לשקול אותו, ואולי זה מתפקידנו לעשות את זה.

רועי רון: זה עבר קריאה ראשונה בכנסת הקודמת.

שאול יהלום: אני מתנצל בפני כל אלה שנמצאים כאן ולא דיברו.

שאול יהלום: אני חושב שבאתם לאירוע חשוב.

שאול יהלום: אנחנו בחרננו לערוך את האירוע למרות לוח הזמנים הקצר, כיוון שאנחנו חושבים שעצם קיום היום הזה בכנסת נוכח השידור והמליאה, הוא בכנסת ובוועדותיה הוא ציון דרך ואמירה של הכנסת, שהנושא הזה לא ירד מסדר יומינו.

שאול יהלום: אני מבטיח שהוועדה הזו לא תוריד את העניין מסדר יומה.

שאול יהלום: אנחנו נמשיך ונעקוב אחרי כל ההיבטים שהעלינו כאן.

שאול יהלום: אני רוצה לציין כי הדברים שנאמרו כאן על ידי סגן שר הבטחון ועד קצין המילואים הראשי ותא"ל אבי זמיר הם דברים שמבשרים טובות.

שאול יהלום: אם אכן המגמה הזו תתממש ותיושם, אנחנו נגיע למהפכה ששאפנו אליה ולא היינו מאמינים שאפשר להגיע אליה.

שאול יהלום: לחצנו והגענו.

שאול יהלום: כל אחד מאיתנו מבין שצריך להישמר לפחות המצב הבטחוני הנוכחי.

שאול יהלום: כל אחד נכון כאשר קמה עלינו חרב לכלותנו להגן על מדינת ישראל ככל שידרש בצווי חירום.

שאול יהלום: תמשיכו בכל הפעולות עליהם דיווחתם כאן.

שאול יהלום: אנחנו נמשיך במעקב לוחץ ומתמיד.

שאול יהלום: אני חוזר ומתנצל בפני כל אלה שנמצאים כאן וודאי היה להם מה לומר, והם לא אמרו.

שאול יהלום: תודה הרבה, הישיבה נעולה.