ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 44, 2003-07-22 09:00

שאול יהלום: בוקר טוב.

שאול יהלום: אני מתכבד לפתוח את ישיבת העבודה, הרווחה והבריאות.

שאול יהלום: יש לפנינו שתי הצעות חוק פרטיות: האחת, הצעת חוק של חברת-הכנסת זהבה גלאון; השנייה היא שלי.

שאול יהלום: אלו שתי הצעות דומות בהכנה לקריאה ראשונה.

שאול יהלום: אנחנו עוסקים בחוק דמי מחלה: היעדרות בשל מחלת ילד, התשנ"ג 1993, סעיף 1 א' (א') בתיקון מתשנ"ז אומר: "עובד שעמו ילד שלא מלאו לו 18 שנה ועבד שנה לפחות אצל אותו מעביד זכאי לזקוף עד 30 ימים בשנה בשל היעדרות בשל המחלה הממארת של ילדו על חשבון תקופת המחלה הצבורה שלו או על חשבון ימי החופשה המגיעים לו, לפי בחירת העובד.

שאול יהלום: היה בן זוגו עובד, ולא נעדר מעבודתו מכוח זכאותו, כאמור, או שהעובד הוא הורה יחיד או שהילד נמצא בהחזקתו הבלעדית, זכאי העובד לזקוף עד 60 ימים בשנה של היעדרות בשל המחלה הממארת של ילדו.

שאול יהלום: ".

שאול יהלום: אנחנו לקחנו את הצעת החוק הזאת שנועדה לטפל במשפחות שנפלה עליהן המכה, ויש להן ילד החולה במחלה ממארת - ולהבדיל אלף אלפי הבדלים - אנחנו אומרים שיש בעיה דומה בטיפול בפג.

שאול יהלום: מאחר שכאשר יש פג בבית-החולים יש צורך בהרבה השגחה וטיפולים, וההורים שוהים שם ברציפות; לכן, הצעת החוק שלה היא לתת את אותם 30 יום ובהתאמה, אם זה הורה יחיד - 60 יום ללידת פג.

שאול יהלום: מדובר בשלושה תנאים: 1.

שאול יהלום: הולדת פג 2.

שאול יהלום: רק על תקופת האשפוז של הפג בבית-חולים 3.

שאול יהלום: ימי החופשה נלקחים מימי העבודה הצבורים של העובד או מחופשתו.

שאול יהלום: זאת אומרת, אנחנו לא נותנים כאן את החופשה סתם.

שאול יהלום: אני מסתכל על הצעת החוק של חברת-הכנסת גלאון, ואני אומר שזה נכון.

זהבה גלאון: אין לי מה להוסיף, למען האמת.

מיקי דור: לא הבנתי את הקטע המעשי.

מיקי דור: אנחנו מדברים על יולדת שנמצאת בחופשת לידה, כמובן.

מיקי דור: חופשת הלידה היא מינימום שלושה חודשים

קריאות: לא מינימום.

קריאות: שלושה חודשים.

מיקי דור: הכוונה שלי הייתה שהיא לא נמצאת בעבודה.

לאה רוזנברג: נכון, היא לא נמצאת בעבודה.

מיקי דור: היא בחופשת לידה משולמת, והנושא לא רלוונטי.

מיקי דור: היא צריכה לחזור לעבודה כדי להיות זכאית לנצל את הזכות הזאת.

מיקי דור: האם אני צודק?

שאול יהלום: לא, אתה לא צודק משום שאנחנו מדברים על הורה, לא מדובר על אמא.

שאול יהלום: כלומר, יכול להיות שהאישה בחופשת לידה ובטראומה, נמצאת במצב שהיא לא יכולה לקום מהמיטה.

שאול יהלום: במקרה כזה בן זוגה צריך לתת 30 יום, ואנחנו נותנים לו אותם.

מיקי דור: למעשה, הצעת החוק הזאת היא מיועדת לטובת בן-הזוג, לא לאישה.

שאול יהלום: או אם נניח הפג מאושפז חצי שנה.

שאול יהלום: אם הוא מאושפז חצי שנה, עברו שלושת החודשים, ונגמרה חופשת הלידה, ומאריכים על חשבון ימי המחלה עוד 30 יום.

מיקי דור: אני חושש שכדי לנצל את הזכות הזאת יהיה עליה לחץ פסיכולוגי לחזור לעבודה מוקדם יותר כדי לנצל.

שאול יהלום: זה טוב או רע?

מיקי דור: זה נראה לי לא טוב להפעיל לחץ פסיכולוגי על אישה אחרי לידה לחזור לעבודה יותר מהר, ולא לנצל את כל החופשה שלה.

שאול יהלום: אני לא מבין, היא לא תרצה לנצל את שלושת החודשים של חופשת הלידה?

קריאות: היא תוכל אחרי זה.

קריאות: היא תוכל לפצל את זה.

קריאות: זה 3 חודשים בכל מקרה.

שאול יהלום: ואחרי שלושה חודשים?

מיקי דור: אי-אפשר לנצל חופשת מחלה אם אתה לא עובד.

מיקי דור: אתה צריך לחזור לעבודה כדי לנצל את זה.

שאול יהלום: אני רוצה להבין את הפרוצדורה: הסתיימו 3 חודשים---

מיקי דור: יש לה אופציה להישאר בבית שנה, ולא לחזור לעבודה---

שאול יהלום: ואז היא לא תרוויח אגורה שחוקה, נכון?

שאול יהלום: המשפחה תרעב.

שאול יהלום: אנחנו טוענים שבדרך-כלל אדם רוצה לעבוד וחוזר לעבודה כי הוא לא רוצה להפסיד את מקום העבודה.

שאול יהלום: אתה אומר שאם הילד הוא פג, יש לך עוד פריבילגיה: משום שהוא מאושפז בבית-החולים, את יכולה לחזור אחרי עוד חודש.

שאול יהלום: מה רע בזה?

מיקי דור: אם יש אפשרות לקבל את זה גם כשהיא באותו זמן לא עובדת, אלא באותה שנת אי-עבודה, זה בסדר.

שאול יהלום: שנה מראש.

שאול יהלום: התנאי כאן שהיא הייתה צריכה לעבוד אצל אותו מעביד במשך שנה.

זהבה גלאון: אני מבינה את השאלה.

זהבה גלאון: השאלה, אסור לה שתישאל אפילו כי אנחנו מדברים על אישה שילדה פג – להבדיל, זה לא ילד שחולה במחלה ממארת – וזה סיפור כל היום לרוץ לבית-חולים, לחזור מבית-חולים.

זהבה גלאון: זה סיוט לעבור את התקופה הזאת.

זהבה גלאון: נניח שהיא תהיה בשלושה חודשי חופשת לידה, והיא רוצה לשוב מיד לעבודה מן החופשה – הסיטואציה לא מאפשרת לה את זה כי היא צריכה לרוץ ולהתרוצץ.

זהבה גלאון: אוטומטית זה משחק לטובתה ומקל עליה.

מיקי דור: כלומר, היא תוכל לנצל את החודש הזה מיד אחרי שלושת החודשים.

זהבה גלאון: נכון.

זהבה גלאון: או לחילופין, היא צריכה לחזור, ובעלה יוכל לנצל את זה.

זהבה גלאון: זה נראה לי לגיטימי ונכון.

שי סומך: החלטת הממשלה היא לתמוך בהצעת החוק בקריאה טרומית, ובהמשך החקיקה צריך להיות תיאום עם משרדי הממשלה שקשורים לכך.

שי סומך: מיד אחרי שהתקבלה ההחלטה הזאת משרד התמ"ת ואנחנו ניסינו לבדוק מה הממשלה יכולה להציע ובמה היא תומכת.

שי סומך: עשינו שתי בדיקות שאפשר לחלק אותן לשתיים: בדיקה של הצרכים ובדיקה של המימון.

שי סומך: בנושא הצרכים אנחנו סבורים שבמצבים של אשפוזים קצרים יחסית יש כבר מענה בחוקים, בעיקר בחוק עבודת נשים שמאפשר להאריך בחודש את חופשת הלידה במקרה של אשפוז פג.

שי סומך: הצרכים היותר קשים הם במקרים של אשפוזים ממושכים.

שאול יהלום: מה זה "להאריך בחודש את חופשת הלידה"?

שאול יהלום: זה ללא תשלום.

שי סומך: יש זכאות לדמי לידה מביטוח לאומי.

שאול יהלום: מה זאת אומרת "דמי לידה"?

שאול יהלום: ביטוח לאומי ישלם חודש רביעי?

קריאה: במקרה של אשפוז הילוד, לא משנה אם הוא פג או מסיבות אחרות.

שי סומך: חופשת הלידה היא 4 חודשים, ובכולם יש זכאות לדמי לידה לאישה.

שאול יהלום: יש זכאות של 75% מהמשכורת, כמו בשלושת החודשים?

קריאות: לא.

קריאות: 100.

שאול יהלום: 100% משכורת.

שי סומך: קיימנו התייעצות עם ברלוביץ' בנושא הזה, ואנחנו חושבים שהצרכים הגדולים יותר הם באשפוזים ממושכים.

שי סומך: אנחנו מציעים נקודת גבול של אשפוז ארוך מ- 3 חודשים.

שי סומך: אולי משרד הבריאות יסביר כמה נשים נמצאות במצבים כאלה; כנראה, מדובר ב- 150 נשים בשנה.

ג'ודי וסרמן: למעלה מ- 3 חודשים, 100 נשים בשנה.

שי סומך: כן.

שי סומך: לאו דווקא פגים.

שי סומך: זה יכול להיות ילד שלא נולד כפג, אבל יש לו בעיה אחרת שבגללה הוא צריך להיות מאושפז.

שי סומך: השאלה השנייה היא שאלת המימון.

שי סומך: עקרונית, יש 3 אפשרויות למימון: אפשרות ראשונה היא שהעובד יממן, זה יהיה מין חל"ת.

שי סומך: זו אפשרות שכבר קבועה היום בחוק עבודת נשים; האפשרות השנייה היא מימון בידי המעסיק; האחרונה – מימון של המדינה בדמי לידה.

שי סומך: העמדה של משרד התמ"ת היא שהם לא רוצים שזה יהיה דרך דמי מחלה.

שי סומך: התפיסה היא שעל המעסיק יש נטל כבד מידי במצבים כאלה.

שי סומך: הרבה פעמים לידה של פג קשורה ללידה רב-עוברית, לשמירת היריון ולפעמים לטיפולי פוריות.

שי סומך: הכל לפעמים מתחיל מטיפולי הפוריות.

שי סומך: במקרים כאלה הנטל על המערכת הוא גדול מידי.

שי סומך: לכן, ההעדפה של משרד התמ"ת היא שזה ישולם דרך דמי הלידה, והמדינה תממן את זה.

שי סומך: אנחנו לא התנגדנו לזה.

שי סומך: ניסינו לבדוק את הנושא עם משרד האוצר, והוא התנגד להוצאה התקציבית הזאת.

שי סומך: לכן, אנחנו נמצאים במצב שאין עמדת ממשלה אחידה, ואם אי-ההסכמה תישאר אני מתכוון להפנות את הנושא לוועדת שרים כדי שהממשלה תחליט.

שאול יהלום: מה עמדת האוצר?

איריס גינזבורג: אנחנו סבורים שהמענה שניתן היום בחוק הוא מספק, גם במקרים האלה, ואני אפרט: כמו שצוין, כבר היום יש אפשרות לאם להאריך את חופשת הלידה---

שאול יהלום: תרשי לי, חבל על ההרצאה.

שאול יהלום: זה לא שייך.

שאול יהלום: החוק התקבל בוועדת שרים והוחלט לתמוך בו, וזה אומר שאנחנו הולכים על החוק, ואין מענה.

שאול יהלום: כלומר, חבל שהממשלה תציג עמדה מנוגדת לעמדה שהוחלט עליה.

איריס גינזבורג: זה לא מדויק.

איריס גינזבורג: אם לא נגיע לסיכום, אנחנו נחזור לממשלה.

שאול יהלום: זה לא עניין לסיכום.

שאול יהלום: הצורך בחוק הוכר, והשאלה היא לפי איזה חוק ומי מממן ובאילו תנאים.

שאול יהלום: אלה הבעיות שנשארו פתוחות ודרושות תיאום.

שאול יהלום: כשאת אומרת שאין צורך בחוק כי יש מענה, לא זו הייתה ההחלטה בוועדת שרים.

שאול יהלום: לכן אני מציע שתעברי מיד לשלב השני.

איריס גינזבורג: אני חושבת שכדאי שבכל זאת אפרט, כי אם נבין את התמונה הכללית נראה איפה נשארו החוסרים, לדעת מציעי החוק.

איריס גינזבורג: קודם כל, האם זכאית להאריך את חופשת הלידה לחודש נוסף במקרה שהילד מאושפז בתקופה הזאת; נוסף על כך, בן-הזוג זכאי לזקוף 8 ימי מחלה בגין הילד ועוד 6 ימים בגין בת-הזוג; זאת אומרת, אם בת-הזוג מאושפזת הוא יכול לקבל עוד 14 ימי מחלה סך-הכל.

איריס גינזבורג: לפי הצעת החוק, גם האם וגם האב יוכלו לזקוף כל אחד 30 ימי מחלה – סך-הכל 60 ימים, כפי שקורה כאשר הילד חולה במחלה ממארת, וזהו נטל כבד מאוד על המעסיק שתוצאותיו יכולות להתבטא בשוק העבודה בשיעורי חוסר התעסוקה.

זהבה גלאון: מה ההערכה התקציבית שלכם?

זהבה גלאון: כמה זה צריך לעלות?

איריס גינזבורג: במתכונת הקיימת, אם עושים הערכה תקציבית כמה ביטוח לאומי משלם על דמי לידה, אם היינו משיתים את העלות הזאת על ביטוח לאומי, כיוון שהמספרים הם לא גדולים – יש רק 150 מקרים כאלה בשנה – העלות התקציבית לפי הנוסח הקיים לא צריכה להכריע את הכף כי מדובר ב- 750 אלף שקלים בשנה; במחיר של ביטוח לאומי זה באמת לא הרבה כסף.

זהבה גלאון: את מדברת על 150 נשים שהפג מאושפז יותר מ- 3 חודשים.

זהבה גלאון: אנחנו לא מדברים על כאלה שהם יותר מ- 3 חודשים.

זהבה גלאון: יש גם כאלה שרק עוד חודש או חודשיים.

איריס גינזבורג: אז בכל מקרה האישה זכאית לחודש נוסף של חופשת לידה.

לאה רוזנברג: עד 3 חודשים החוק היום מוסיף עד 16 שבועות.

לאה רוזנברג: 12 שבועות עד 16 קיים היום בחוק.

לאה רוזנברג: אלה שמאושפזים תקופה ארוכה של כל חופשת הלידה שהיא 12 שבועות, ההצעה היא להוסיף להם חודש אחד נוסף, כלומר להעלות להם מ- 16 ל- 20.

לאה רוזנברג: זה רק במסגרת הביטוח הלאומי, ולא במסגרת החוק הממלכתי.

שאול יהלום: כן, על זה המימון מדבר.

איריס גינזבורג: אנחנו רואים בהצעת החוק הזו השלכות רוחב נוספות; אנחנו מכירים את המצב שנפתח פתח גם בחקיקה קיימת שמביא גם לשינויים אחרים, ואנחנו שואלים למה רק במקרה של לידת פג אנחנו נרחיב את נושא 30 יום היעדרות להורים; למה לא במקרה של ילד שנפגע בתאונת דרכים?

איריס גינזבורג: למה לא במקרה של ילד שמאושפז שלא כתוצאה ממחלה ממארת?

שאול יהלום: למה מחלה ממארת?

איריס גינזבורג: כי היום המצב הזה קיים רק לגבי ילד שחולה במחלה ממארת, ויש בזה היגיון.

שאול יהלום: למה?

שאול יהלום: מה ההיגיון?

איריס גינזבורג: דעתי האישית היא שמחלה ממארת יכולה להביא למצב שבו אלה הימים האחרונים של שהות ההורה עם הילד, ולכן יש צורך לייחד את זה.

שאול יהלום: ופג לא?

שאול יהלום: כל הפגים מבריאים?

איריס גינזבורג: לפג יש כנראה באופק חיים.

איריס גינזבורג: אבל האמת היא שזה לא טיעון.

שאול יהלום: אנחנו מקווים שגם במחלה ממארת יש לו עוד אופק חיים.

איריס גינזבורג: אני גם מקווה.

איריס גינזבורג: אני אמרתי את דעתי.

איריס גינזבורג: הסיבה שועדת שרים החליטה לא להתנגד לקריאה טרומית מכיוון שכמה מנציגי המשרדים שטענו שלא היו ערוכים מספיק ולא הכירו את הנתונים.

איריס גינזבורג: לכן החליטה ועדת שרים לא להתנגד גורפות בקריאה טרומית, וזה לא אומר שאחרי הבדיקות הממשלה לא תתנגד.

שאול יהלום: בסדר.

נועה וגנר: אני רוצה להסביר מדוע העדפנו להעביר את הנושא לחוק עבודת נשים.

נועה וגנר: ראשית יש השאלה של האוצר מדוע מדובר במחלת פג, יש מחלות ומצבים אחרים שדורשים היעדרות דומה, וייתכן שגם אליהם צריך להתייחס.

נועה וגנר: החיסרון של התייחסות כזאת היא שאנחנו לוקחים את דמי המחלה שצבורים לעובד ולא מאפשרים לעובד ליהנות מהם.

נועה וגנר: ייתכן מצב שכאשר העובד עצמו יחלה – זאת הייתה מטרתם של דמי מחלה – לא יהיו לו דמי מחלה שהוא יוכל לנצל.

נועה וגנר: יש יתרונות מההעברה לחוק עבודת נשים; צריך לזכור שאישה בחופשת לידה אי-אפשר לפטר.

שאול יהלום: היום אדם שיש לו בן משפחה חולה יכול---

נועה וגנר: עד 6 ימים, עד 8 ימים בשנה.

שאול יהלום: אבל זה בכל-אופן גוזל ממנו, אולי הוא צריך את זה.

נועה וגנר: ייתכן שגוזל ממנו, אבל לא יותר ממה שאנחנו---

זהבה גלאון: אבל על אותו עיקרון.

נועה וגנר: נכון שהעיקרון דומה.

שאול יהלום: את מסתכלת על תא משפחתי כבנק שצובר.

שאול יהלום: המשפחה צוברת, והיא משולבת מבחינת ערבות הדדית גם בעבודה, גם במחלה.

שאול יהלום: הפג הוא אדם חולה, מה זה משנה?

שאול יהלום: הוא הבן שלו.

שאול יהלום: הרי זה לא פג שבא מחוץ לארץ, ופתאום מופיע בבית-חולים, הוא עשה אותו.

שאול יהלום: לכן את אומרת שאני צובר את דמי המחלה שלי לכל המשפחה, לא רק לי.

נועה וגנר: זה נכון מבחינה מסוימת; מבחינה אחרת, עובד לוקח קודם בשביל מחלת הורה, אחר-כך בשביל מחלת הורה של בן-זוגו, אחר-כך בשביל מחלת בן-הזוג עצמו ואחר-כך בשביל מחלת ילדו; וכאשר הוא עצמו חולה הוא נשאר בלי ימי מחלה.

נועה וגנר: יתרון נוסף בהעברת החוק לחוק עבודת נשים הוא הגנה מפני פיטורים: היום במחלה מעביד לא חייב להמשיך להעסיק את העובד שבו מדובר, הוא יכול פשוט לפטר אותו, ולא לשלם לו דמי מחלה או שום דבר אחר.

נועה וגנר: לכן חוק עבודת נשים מגן טוב יותר.

זהבה גלאון: אבל זה יכול לחול גם על הבעל?

נועה וגנר: אם מכניסים את זה בחוק עבודת נשים, כל אישה שהילד שלה נדרש להישאר בבית-חולים למעלה מתקופה מסוימת, חורג כבר מחופשת הלידה, ולכן היא צריכה הארכה נוספת זה מצטבר על חופשות הלידה המוארכות, אבל זה גם חל על ילד שאינו פג.

נועה וגנר: כלומר, אנחנו לא מצמצמים את זה לאותו ילד שנולד מוקדם, אלא גם ילד שמסיבות של מחלה בלידה חייב להישאר אחר-כך.

נועה וגנר: אנחנו מקיפים כמה מקרים.

זהבה גלאון: אם את מציעה להעביר את זה לחוק עבודת נשים מהיבט הפיטורים, זה חל על נשים או גם על בני-זוגן.

זהבה גלאון: נניח בן-הזוג לוקח את החופשה הזאת, מה לגביו?

זהבה גלאון: זה לא מגן עליו.

נועה וגנר: בן-הזוג יש אפשרות לקחת חלק מחופשת הלידה חוץ מששת השבועות הראשונים.

שאול יהלום: זאת אומרת, החלוקה היא גם לגבי החודש הזה תהיה אם נעביר את זה?

נועה וגנר: זה לא ברור.

שי סומך: בהצעה הנוכחית עקרונית גם הבעל יכול לקחת חופשה.

שאול יהלום: נכון.

שאול יהלום: ואם אנחנו מעבירים את זה לעבודת נשים, האם גם אז?

נועה וגנר: כן, מעבר לשישה חודשים.

שאול יהלום: טוב, נבהיר את זה.

שאול יהלום: מה עמדת הביטוח הלאומי?

שאול יהלום: אתם מסכימים?

לאה רוזנברג: עמדת המוסד לביטוח לאומי היא שככל שמדובר בילוד שמתקופת היוולדו חולה בכל תקופת חופשת הלידה, 12 שבועות, מעבר לתוספות שיש בחוק עבודת נשים כמו הארכה או פיצול – מגיע בביטוח לאומי עד 16 שבועות להוסיף את החודש הנוסף ולהאריך את חופשת הלידה עד 20 שבועות.

שאול יהלום: הסטטיסטיקה שדיווח משרד האוצר היא לגבי כל ילוד מאושפז?

לאה רוזנברג: לאו דווקא פגים.

לאה רוזנברג: כל מחלה שקורית לילוד.

שאול יהלום: ואז אין לכם התנגדות שהנוסח יהיה "ילוד מאושפז".

לאה רוזנברג: אנחנו הכנו נוסח משלנו שהיה מקובל גם על משרד העבודה, ובו תיקנו קצת את חוק עבודת נשים כדי שיתאים למה שאנחנו בוחנים ותיקון לחוק הביטוח הלאומי, שמוביל לדמי לידה עד תקופה של 20 שבועות.

שאול יהלום: אני מציע שנקבל את עמדת התמ"ת והביטוח הלאומי שמסכים.

שאול יהלום: החוק צריך להבהיר שמדובר על כל ילוד שמאושפז מעבר לתקופה של חופשת הלידה.

לאה רוזנברג: זה יכול להיות כל תקופת החופשה, ולפחות 12 שבועות.

שאול יהלום: כן, כפי שאומרת הגברת רוזנברג.

שאול יהלום: יהיו תיקונים מקבילים בעבודת נשים ובביטוח הלאומי, ואנחנו נבהיר שגם הבעל יכול לקחת.

לאה רוזנברג: זה מובנה בחוק כבר.

לאה רוזנברג: בחוק הביטוח הלאומי הבעל כבר חלק בלתי נפרד.

ג'ודי וסרמן: גם בעבודת נשים, פרט לששת השבועות הראשונים שהאישה חייבת לנצל בעצמה, היא יכולה לאפשר לבעל לקחת את היתר.

שאול יהלום: את תבדקי מבחינה חוקית: אם יש צורך בחוק אחד, אנחנו נחוקק חוק אחד.

שאול יהלום: אני פונה לאוצר: כפי שאתם רואים מדובר כאן בעלות של 750 אלף שקל.

שאול יהלום: יש דברים יותר חשובים לעסוק בהם מאשר לא להקל על משפחות שנקלעו למצוקה, ואני מקווה שגם אתם תצטרפו בסוף לסיוע הזה.

שאול יהלום: תחשבו על משפחה שנמצאת במצוקה, וזה אחרי הצטברות של הפריה ושל חופשה, שמירת היריון לפעמים.

שאול יהלום: תחשבו על מצוקת המשפחה, ובסוף כשזה מגיע ושומרים על הילד ומטפלים בו, המדינה תגיד לאותם 100-150 נשים בשנה: "אנחנו מסייעים לכן עוד חודש".

שאול יהלום: אני חושב שמן הראוי שגם האוצר ישתתף במצווה הזאת.

זהבה גלאון: מכיוון שאני מסכימה עם הסיכום שלך, אני פונה לאוצר: בטח אי-אפשר להשתמש כשמדובר על 750 אלף שקל במושג כזה: "תהיה לזה השפעה על שוק העבודה".

זהבה גלאון: השפעה על שוק העבודה יש בדברים הגדולים.

זהבה גלאון: על הדבר הקטן הזה להפיל את זה על שוק העבודה---אפשר לבוא עם תלונות קצת יותר.

שאול יהלום: אנחנו קיבלנו שזה לא שוק העבודה, הורדנו את זה מהמעביד.

זהבה גלאון: אבל אני אומרת, להגיד 750 אלף שקל, וכל ההשפעה.

זהבה גלאון: אני יודעת שעברנו לזה שזה יהיה בעבודת נשים בביטוח לאומי, אני הבנתי את זה; אבל אני אומרת, נניח שזה היה נשאר שם.

שאול יהלום: תרשי לי, הנימוק היחיד כפי שאני שמעתי שנותר לאוצר בהנחה שהוא סופג 750 אלף שקל, הנימוק הוא תקדים: אתה התחלת במחלה ממארת, אתה עובר לילוד, ומי יודע לאן תגיע.

זהבה גלאון: בסדר.

שאול יהלום: תבינו את העניין.

שאול יהלום: במקרה לא דיברתי עם חברת-הכנסת גלאון.

שאול יהלום: זה בא בעקבות צורך שהתברר שהוא קיים.

שאול יהלום: יכול להיות שבמדינתנו נתקדם במשך השנים.

שאול יהלום: לא היום, אולי בעוד שנה נפתח את זה לעוד משהו.

שאול יהלום: כך אנחנו רוצים להקל על נשים.

שאול יהלום: רוצים לעודד לידה, ורוצים שאישה יולדת תרגיש שהמדינה מסייעת לה.

שאול יהלום: הסיוע הגדול הוא חופשת לידה; לצערנו הרב, מהילד השני מורידים את מענק הלידה, אבל כאן אלה מקרים יוצאים מן הכלל.

שאול יהלום: אם יתברר שיש עוד צורך, המדינה מתקדמת.

שאול יהלום: ההפרש בין מחלה ממארת לבין זה לקח 10 שנים; זה תיקון מתשנ"ז, 6 שנים.

שאול יהלום: 6 שנים לקח ההפרש לפריצת הדרך הזאת שאת כל-כך פוחדת ממנה, אז עוד 6 שנים יתקנו על עוד משהו.

איריס גינזבורג: אנחנו נמצאים כרגע בתקופה שענפים אחרים בביטוח לאומי קוצצו דרסטית.

שאול יהלום: גברת רוזנברג, את מוכנה להציג את הניסוח שלכם?

לאה רוזנברג: מדובר על תיקון לחוק עבודת נשים בסעיף 6.

לאה רוזנברג: כפי שנאמר, סעיף 6 תופס גם גברים וגם נשים, כך שמבחינת המימון זה מסודר.

לאה רוזנברג: אחרי סעיף קטן ד' אנחנו מוסיפים: "עובדת אשר הילד שילדה חייב להישאר בבית-חולים לאשפוז תוך תקופת חופשת הלידה, כאמור בסעיף קטן ב', לתקופה של 12 שבועות לפחות, זכאית להאריך את חופשת הלידה ב- 4 שבועות, נוסף על האמור בסעיפים קטנים ג' ו- ד'".

לאה רוזנברג: ג' ו-ד' הם הארכות שמגיעות מ- 12 עד 16 שבועות ובנוסף לזה עד 20 כמו שהסברתי.

לאה רוזנברג: "לעניין סעיף קטן זה, תקופת חופשת הלידה – התקופה שמתחילת חופשת הלידה ועד סיומה".

לאה רוזנברג: סעיף 3 הוא לפי בקשת משרד העבודה: "לא יהיה תוקף לזכאות, לפי סעיף קטן זה, אלא אם כן העובדת הודיעה על מימושה---".

לאה רוזנברג: זה כמו שמופיע בכל חוק.

לאה רוזנברג: התיקון בחוק הביטוח הלאומי: "מבוטחת שהיא עובדת שהאריכה את תקופת חופשת הלידה בשל הסיבות האמורות בסעיף קטן ד'1" – שזה הסעיף שהוסף בסעיף 6 לחוק עבודת נשים – " תהיה זכאית לעד 4 שבועות מתקופת ההארכה לדמי לידה נוספים אם היא זכאית לדמי לידה, לפי סעיף 50 ו- 51".

לאה רוזנברג: כמובן, בחוק הביטוח הלאומי יש זכאות לדמי לידה כי נשים שצברו תקופת הכשרה באותם תנאים, מאריכים להם עד 20 שבועות.

שאול יהלום: זה העיקרון, ואותו נאשר.

שאול יהלום: אם יהיה מישהו שירצה לתקן מילה או בנוסח, היועצת המשפטית שלנו עומדת לרשותו.

שאול יהלום: אני מעמיד להצבעה, ואנחנו מאשרים פה-אחד את החוק להכנתו לקריאה ראשונה, ואם יש צורך לא מי יודע מה לאחד, אנחנו מאשרים גם את איחוד שני החוקים לחוק אחד.

שאול יהלום: אם לא – אלה יהיו שני חוקים נפרדים.

שאול יהלום: תודה רבה לכם.