הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 10, 2003-05-26 08:00

שלום שמחון: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

שלום שמחון: אני רוצה לפתוח בדיון בסעיף 52 לחוק, רדיו אזורי.

אמיר לוי: יש מספר תיקונים, אבל אני מציע שכשנגיע לסעיפים נציג אותם.

אמיר לוי: יש מספר הצעות שהמטרה שלהן זה לשמור על הרדיו האזורי ולחזק אותו.

אמיר לוי: זה הבסיס להצעות.

דן ארנון: בדיון הקודם שנערך בנושא הזה עלתה ההצעה שיוצגו בפני הגורמים המחליטים חוות דעת מקצועיות לגבי ההשפעה האפשרית של סעיפי החוק השונים על שוק הרדיו האזורי, על שוק הפרסום בכלל ועל הרדיו בכלל.

דן ארנון: אנחנו חושבים שנכון היה לעשות את זה, אנחנו גם מוכנים לקחת חלק בנושא, כדי להציג את מה שאנחנו סבורים שיקרה, אבל צריך קצת זמן לנושא.

דן ארנון: זמן כדי לגייס את המומחים, לתת להם את האינפורמציה כדי שיכתבו את הדו"חות המתאימים, אם הוועדה תחליט שהיא רוצה לראות את האינפורמציה הזאת.

שלום שמחון: על איזו אינפורמציה אתה מדבר?

דן ארנון: אני מדבר על בדיקה כלכלית, כמו שהוצג בזמנו על ידי חברי הכנסת, שתבהיר בצורה ברורה מה תהיה ההשפעה של סעיפי החוק השונים, בין אם זה תחנה ארצית שתקום, בין אם זה איחוד אזורים, בין אם זה ביטול הבעלויות הצולבות בתוך הרדיו האזורי.

דן ארנון: מה תהיה ההשפעה על התחנות האזוריות, על השוק, כדי לבחון את משמעות ההחלטות.

דן ארנון: אם זה הכיוון, אנחנו יכולים לגייס מומחים ולספק חוות דעת כאלה.

שלום שמחון: אפשר לעשות את זה בישיבה הבאה, הרי לא נגמור את זה היום, רק שזה לא יתארך עד אין קץ.

שלום שמחון: יש לנו התחייבות לסיים את העניין הזה.

כוכי מרדכי: אפשר תוך שבועיים, שלושה, מהיום להביא את זה בפני הוועדה.

שלום שמחון: אדוני מנהל הרדיו, רוצה להעיר משהו?

אורי אולניק: מפת התחרות באזור שבו אתה משדר, מר ארנון, מבחינתך טיפה השתפרה, בין הישיבה האחרונה לבין הישיבה הזאת.

אורי אולניק: הייתה תחנה שהייתה מאוד דומיננטית בחיפה והיא הפסיקה לשדר.

יוני בן מנחם: תחנה פיראטית נסגרה.

שלום שמחון: מר אולניק, אתה רוצה להתחיל?

אורי אולניק: אני מודה שאנחנו עוד לא באים לפה מגובשים כממשלה בהצעה מאוד סגורה שתחליף מה שמופיע בכחול.

שלום שמחון: אני מבין שבאתם בדין ודברים עם הרדיו האזורי.

אורי אולניק: אני אגיד עמדה עקרונית, שלי לפחות.

אורי אולניק: אין ספק שצריך לעשות שינוי במה שמופיע פה, באופן שהפגיעה בתחנות הריו האזורי תהיה קטנה יותר.

אורי אולניק: מצד שני, לא הייתי רוצה שהתוצאה הסופית של הדיון פה תהיה שכל המערך הזה לא ייצא לדרך, אלא מתחנה ארצית.

אורי אולניק: מבחינת ההסתכלות מאקרו, ב-1995 יצא לדרך פרוייקט מאוד חשוב ומאוד חיובי של הרדיו האזורי.

אורי אולניק: אני חושב שבשנים האחרונות התחנות התחילו קצת להתחזק, כל אחת בתחום פעילותה, אבל עדיין – כמו שהציגו אנשי אגף התקציבים – התחום הזה נשלט על ידי רשות השידור וגלי צה"ל.

אורי אולניק: המטרה של המהלך הזה היא להכניס יותר רדיו מסחרי, שהוא לא בשליטת המדינה לתוך תחום הרדיו.

אורי אולניק: מאחר שאנחנו במציאות קואליציונית שמאפשרת היום לתת תדרים לתחנות ארציות, דבר שלא התאפשר בעבר, אנחנו סבורים שצריך להסתכל קדימה ולהקים עוד תחנות ארציות מסחריות, ובהחלט רוצים שלתחנות הרדיו האזורי תינתן אפשרות הוגנת, ואולי אפילו העדפה מסוימת, מבחינת הכניסה אל תוך המכרזים האלה.

אורי אולניק: את מה שאני אומר בעיקרון צריך לפרוט לכל מיני פרוסות יותר קטנות.

אורי אולניק: לראות איך זה בא לידי ביטוי בנושא הבעלויות, איך זה בא לידי ביטוי בלוח הזמנים.

אורי אולניק: אני הייתי רוצה לראות סוג של תהליך שבו מצד אחד לא שמים את הרפורמה הזאת בצד ואומרים: נביא את זה בשנה הבאה, אלא כן איכשהו יוצאים לדרך מבחינת הסתכלות קדימה ופיתוח התחרות בתחום הרדיו לעוד רדיו ארצי מסחרי.

אורי אולניק: מצד שני, אף אחד לא רוצה להרוג את תחנות הרדיו האזוריות, זאת לא המטרה של החוק הזה.

אורי אולניק: אני חושב שיש הרבה תחנות, שהיו רוצות לקחת חלק בנושא של הרדיו הארצי.

שלום שמחון: יש נקודה שלא קבלנו עליה תשובה גם בפעם הקודמת, והיא העובדה שכל המהלך שנעשה ברשות השידור, גם אם הוא לא כפי שהאוצר רצה שהוא יהיה, הוא בכל זאת מהלך כואב.

שלום שמחון: זה לא ששוק הפרסום הולך לעלות מחר בבוקר, ויהיה מקום לתחנת רדיו נוספת.

שלום שמחון: בסופו של דבר העוגה הרי תתחלק.

שלום שמחון: אם יקום רדיו ארצי העוגה תתחלק בין רשת ב', לצורך העניין, לבין אותו ערוץ ארצי נוסף שיקום, מעבר לחשבון שזה עושה לרדיו או לרדיו האזורי.

שלום שמחון: הציפייה אצלנו לשמוע האם לא מגולמת כוונה לקיצוץ נוסף ברדיו, מעבר למה שנעשה ברשות השידור בכלל.

שלום שמחון: אם זאת הכוונה היה צריך להגיד זאת בפעם הקודמת, זה לא נאמר באופן ברור.

אורי אולניק: בעבר, כאשר היה ניסיון של הממשלה להפריט תחנות רדיו קיימות בתוך רשות השידור, הניסיון הזה נכשל.

אורי אולניק: לפני שנה או שנתיים היו תכניות לקחת את קול המוסיקה או רשת ג', ולעשות מכרז, ולהפוך אותן לתחנה - - הניסיון של הממשלה להעביר את הדבר הזה נכשל.

אורי אולניק: לכן, השנה באו עם רעיון אחר איך מכניסים רדיו מסחרי אל תוך התחנות.

אורי אולניק: נמצא פה מנהל הרדיו, יגיד לנו מה התוכניות של הרשות בתחום הרדיו.

יוני בן מנחם: התכניות שלנו בתחום הרדיו זה התייעלות.

יוני בן מנחם: יהיה איחוד רשתות, יתחיל תהליך של התייעלות שנובע מהקיצוצים, אבל אנחנו מתנגדים לכל העניין הזה של הרשתות הארציות, כיוון שזה פוגע גם באחוזי ההאזנה שלנו וגם בפרום.

יוני בן מנחם: אמר את זה היו"ר.

שלום שמחון: מה זה איחוד רשתות?

יוני בן מנחם: כדי להתמודד עם בעיית הקיצוצים, בתהליך של התייעלות, אם אנחנו מדברים על 10 רשתות, נצמצם אותן ל-4, 5 רשתות, אז נוכל לבצע את הקיצוצים שאנחנו צריכים לעשות.

יוני בן מנחם: זאת אומר, לדוגמה אם יש רשת א' וקול המוזיקה, אנחנו לאחד אותן תחת רשת אחת שתיקרא "רשת תרבות".

יוני בן מנחם: כלומר לקחת את הדברים האיכותיים בכל רשת ולצמצם את הפעילות של אותה רשת, לאחד אותה עם רשת נוספת.

יוני בן מנחם: לנסות לא לפגוע בדברים האיכותיים, ולשים אותם ביחד, תחת כותרת חדשה.

יוני בן מנחם: זו המגמה הכללית.

יוני בן מנחם: השבוע נתחיל את התהליך הזה של בנית לוח המשדרים החדש, אני מניח שזה ייקח כמה שבועות, אבל זאת המגמה באופן עקרוני.

אורי אולניק: ובעקבות זה תחזירו לנו תדרים?

יוני בן מנחם: צריך לבדוק את זה, תלוי מה יישאר לנו.

אורי אולניק: אם אנחנו כבר מקיימים דיון פתוח וגלוי, בוא נמשיך וננהל אותו, הוא מאוד מעניין.

אורי אולניק: שנים ארוכות היינו סבורים שרשות השידור יושבת על בנק תדרים מאוד גדול, יותר גדול ממה שהיינו רוצים שיהיה בידה.

אורי אולניק: אני יודע שזה גם מכביד מאוד כספית על רשות השידור, כי היא צריכה לשלם את אגרת התדרים, והיא עושה את זה.

שלום שמחון: למה אתה לא יכול לקחת את זה בחשבון עכשיו, בהליך החקיקה?

שלום שמחון: אם אומר מנהל הרדיו שהם הולכים לצמצם - -

אורי אולניק: מבחינתי זו אינפורמציה חדשה לחלוטין.

שלום שמחון: כמה עולה להם אגרת תדרים?

אמיר לוי: רשות השידור משלמים בערך 20 מיליון שקל אגרת תדרים בשנה.

אמיר לוי: על כל מה שהם מחזיקים.

אורי אולניק: אם תרצה, אתן בישיבה הבאה את הנתון כמה עולה אגרת תדרים לתחנה.

שלום שמחון: שאלתי לגבי כניסה של ערוץ רדיו ארצי נוסף, איזו השפעה תהיה לזה על ההכנסות שיש לרשת ב'?

אמיר לוי: אנחנו מעריכים שב-2004 תתחיל צמיחה, זה גם לפי בנק ישראל וגם לפי הערכות שאני שמעתי.

אמיר לוי: אין לנו תחזית מדויקת, אבל אנחנו מעריכים שב-2004 תתחיל צמיחה, ואז המשמעות שגם שוק הפרסום יגדל.

אמיר לוי: שתיים, נציע מדרג מסוים בלוחות הזמנים לפרסום המכרזים, כדי לתת לרדיו האזורי להיערך וכדי לתת לרשות השידור להיערך.

אמיר לוי: שלוש – וזה לא יקרה תוך יום, אנחנו רואים את ניסיונות החדירה של ערוץ 10 – ייתכן שבטווח היותר ארוך זה ינגוס בהכנסות רשות השידור או לפחות בנתח השוק שלה.

אמיר לוי: יכול להיות שההכנסה ברמה הריאלית שלה תישאר אם השוק יגדל, אבל נתח השוק בודאי שיקטן, וזו אחת המטרות, שנתח השוק של התחנות הפרטיות יגדל.

אמיר לוי: הממשלה עושה פה מהלך בו היא רוצה שהסקטור הפרטי יגדל על חשבון הסקטור הציבורי, וזה לא דבר שאנחנו מסתירים.

אמיר לוי: כמובן, שיש רצון שזה יקרה בצורה מדורגת ולא ביום אחד.

אמיר לוי: ולכן אנחנו גם מציעים דרוג, וגם ניסיון החיים מלמד, במיוחד כשמדובר בערוצים עם אחיזה מאוד משמעותית בשוק, ששינוי של הרגלי צפייה והאזנה לא קורה ביום אחד.

אמיר לוי: לכן, לתחנה חדשה יהיה קשה להיכנס.

אמיר לוי: אני מניח שכשיהיה מכרז כזה והם יגישו תכנית עסקית, אפשר יהיה לראות את זה.

אמיר לוי: ראינו את זה גם בתכנית העסקית של ערוץ 10 וגם בתכניות העסקיות של המכרזים של הערוץ הרוסי, ערוץ החדשות ושל ערוץ המוסיקה.

אמיר לוי: רואים שבשנים הראשונות לפחות, אין חדירה מיידית לשוק, ולכן אנחנו לא מניחים שזה יהיה שונה.

שלום שמחון: 80% מתקציב הרדיו נמצא - -

אמיר לוי: שני שליש נמצא ברשות השידור, ועוד שליש בידי התחנות האזוריות.

שלום שמחון: בוא נניח הנחה תיאורטית, שנכנס רדיו ארצי נוסף ונוגס ברשת ב', ומוריד משני שליש ל-50%.

אמיר לוי: זה רשתות ב', ג' וקול הדרך לעסקים.

אמיר לוי: יכול להיות שזה יקרה.

אמיר לוי: התכנית שאישרתם לפני שבוע הייתה ל-3 שנים.

אמיר לוי: אני לא מעריך שב-3 שנים הקרובות - אם ניקח גידול בשוק הפרסום - אני לא מניח שתהיה פגיעה משמעותית ברשות השידור, אם בכלל.

אמיר לוי: מעבר ל-3 השנים האלה יכול מאוד להיות שתהיה ירידה בנתח של רשות השידור, וזה בסדר, זה לא לא-בסדר.

יוני בן מנחם: מה בסדר בזה?

יוני בן מנחם: אתה רוצה לפגוע בשידור הציבורי ואומר שזה בסדר?

אמיר לוי: אנחנו ממש לא רוצים לפגוע.

אמיר לוי: אמרתי שאנחנו רוצים שנתח השחקנים הפרטיים בשוק המסחרי יגדל, בדיוק כמו שקרה בטלוויזיה.

אמיר לוי: המטרה של השידור הציבורי היא לא לתפוס נתח שוק, המטרה של השידור הציבורי היא לא מכסימום רווח, המטרה של השידור הציבורי היא לתת שידורים ציבוריים, לתת חדשות בלתי תלויות, לתת תכניות אקטואליה.

יוני בן מנחם: אתה פוגע באיכות של השידור הציבורי וביכולת שלו.

אמיר לוי: למרות שהאגרה קוצצה ב-5%, עדיין 200 מיליון שקל מהכנסות הרדיו באות מאגרה, שאין את זה לא לתחנות האזוריות ולא לתחנה המסחרית שתהיה.

אמיר לוי: אם תיקל שוק של 270 מיליון שקל, שזה ההכנסות מפרסום, פלוס מה שיש ברדיו מקבלים סך של 270 מיליון שקל.

אמיר לוי: זה מצב שלא קיים.

שלום שמחון: למען הדיוק, קצת יותר מ-5% בשנה.

אמיר לוי: ברדיו לא.

שלום שמחון: זה ירד מ-130 ₪ לבערך 84 ₪.

אמיר לוי: זה עדיין לא ברמה שהשתנו על הטלוויזיה.

שלום שמחון: תגידו את האמת.

אמיר לוי: גם בגישה הזאת, עדיין יהיה לו סדר גודל של, נניח, 150 מיליון שקל מהכנסות, כי חלק ילך לטלוויזיה, ונניח שהוא יאבד מה-160 מיליון שקל שיש היום מפרסומות ברדיו, עדיין יש לו 150 מיליון הכנסה מאגרה, ועוד חלק משמעותי מה-160, וזה עולה על סך ההוצאות שיש לו.

אמיר לוי: עוד אומר מנהל הרדיו – וזו פעם ראשונה שרשות השידור אומרת את זה – שהם הולכים להתייעל ולצמצם תחנות.

אמיר לוי: חלק מהאיזון של השוק זה שיהיה גם שידור ציבורי וגם שידורים פרטיים.

אמיר לוי: אם עכשיו היה מתקיים דיון כזה על הטלוויזיה, 10 שנים אחורה, אם מישהו היה אומר שהוא רוצה שהנתח של רשות השידור יהיה שני שליש מהשוק, מישהו היום – בהינתן המצב הקיים – היה חושב שזה מצב בריא?

אמיר לוי: ברור שלא.

אמיר לוי: מטרת השידור הציבורי, לפחות בעיניי, היא לא לתפוס נתח שוק ולא להשיג כמה יותר שיעורי האזנה.

אמיר לוי: לא בשביל זה יש שידור ציבורי.

אמיר לוי: תחנות פרטיות, המטרה שלהן זה מכסימום רווח, בשביל זה הן מתקיימות, וזו לא מטרת השידור הציבורי, הוא צריך להישאר מאוזן בסוף, לא להרוויח, ולמלא את היעדים הציבוריים שלו.

אמיר לוי: גם אם לא יאזינו לו.

יוני בן מנחם: אם לא יהיו לו שיעורי האזנה גבוהים, איך הוא ימלא את התפקיד של השידור הציבורי?

אמיר לוי: אגרת רדיו לא בוטלה, היא קוצצה.

אמיר לוי: כל המגזר הציבורי קוצץ.

יוני בן מנחם: אז בגלל שאנחנו מתייעלים צריכים לפגוע בנו עוד יותר?

אמיר לוי: אתם לא מתייעלים מעצמכם, הדינמיקה הייתה הפוכה.

אמיר לוי: הממשלה באה עם הצעה לקיצוץ.

אמיר לוי: אם תעשו את זה אני מוריד את הכובע, זאת הייתה המטרה, שהרשות תתייעל.

יוני בן מנחם: אתה אומר: אתם מתייעלים, יופי, אז בואו נוריד לכם את אחוזי ההאזנה.

יוני בן מנחם: זה המשמעות של דבריך.

אמיר לוי: כל מה שאני אומר זה שהמטרה של שידור ציבורי זה לא להשיג מכסימום רייטינג, זה להיות בלתי תלוי.

יוני בן מנחם: המטרה של השידור הציבורי זה להעביר את התכנים של שידור ציבורי, אבל אתה לא רוצה שיאזינו לרדיו?

אמיר לוי: לא אמרתי שלא.

שלום שמחון: יש מישהו ברדיו האזורי שמרוויח היום?

נאוה בת צור: יש מספר תחנות – נתתי את נתונים בפעם הקודמת.

נאוה בת צור: לתום תקופת הזיכיון השניה, שהולכת בימים האלה ל-6 תחנות, 7 יחזירו את ההשקעה שלהן, מתוכן יחזירו יותר מההשקעה 3 תחנות.

נאוה בת צור: מכל 13 התחנות, זה מה שיהיה.

נאוה בת צור: 5 לא יחזירו את ההשקעה.

נאוה בת צור: זה אחרי 8 שנים של שידור.

נאוה בת צור: מר לוי לא דיבר מה זה יעשה לשידור המסחרי, הוא דיבר על השידור הציבורי.

נאוה בת צור: לשידור הציבורי יש אגרה.

נאוה בת צור: הוא לא דיבר מה זה יעשה לשידור המסחרי, כאשר המפרסם לא ירצה לדבר עם 14 תחנות, הוא ידבר עם תחנה אחת בפריסה ארצית וגמרנו.

נאוה בת צור: אם המטרה היא להוציא תחנה ארצית כדי לשנות את מפת התקשורת, כדי שזה לא יהיה בידי השידור הציבורי, יש דרכים לעשות את זה.

נאוה בת צור: לא להכניס עוד שחקן שימוטט גם את הדברים שעוד איכשהו עובדים.

נאוה בת צור: צריך לעשות את זה בתוך השחקנים שקיימים היום.

נאוה בת צור: למשל, להוציא מכרז סגור לתחנות הרדיו.

נאוה בת צור: אני יודעת, שגם משרד המשפטים וגם משרד האוצר היום מתנגדים לזה.

נאוה בת צור: אבל זו הדרך הנכונה.

נאוה בת צור: להוציא מכרז סגור, לא פתוח.

ניסן סלומינסקי: לתת לאחד השחקנים הקיימים היום, המכרז יהיה רק לחברי המועדון הנוכחי.

נאוה בת צור: כרגע כן, הם השקיעו, הם שילמו במיטב כספם, תחנות יפהפיות.

כוכי מרדכי: הם האנשים שיכולים לתת תחרות אמיתית לרדיו הציבורי.

נאוה בת צור: החקיקה פגעה בהם לכל האורך, רק עכשיו התחלנו לתקן קצת את החקיקה.

נאוה בת צור: חברת חדשות משלהם, הקלות בתיקון 16 שהיה לפני שנה, אז עכשיו אנחנו זורקים למים שחקן חדש, שימוטט את ההקלות האלה?

נאוה בת צור: צריך למצוא, באופן חד-פעמי, פתרון לנושא הזה, לא להכניס שחקן חדש.

נאוה בת צור: הרי המטרה היא להתמודד עם השידור הציבורי ולא למוטט את הרדיו האזורי.

שלום שמחון: מה שיניח את דעתו של הרדיו האזורי זה שיהיה מכרז סגור.

נאוה בת צור: כיוון שרוצים לעשות מכרז ארצי לתחרות בשידור הציבורי יכול להיות שיהיה מכרז סגור לתחנות האזוריות, ולגבי התחנות שלא יקבלו – לתת להן הקלות משמעותיות כדי שיוכלו לשרוד בתנאים הנוכחיים.

שלום שמחון: כמו מה?

נאוה בת צור: כמו פטור מתמלוגים, שזה ממילא זניח בשביל האוצר, כמו הארכת תקופת זיכיון בעוד 4 שנים, כל מיני דברים כאלה.

נאוה בת צור: צריך ראייה כוללת כאן.

שלום שמחון: את מייצגת את הרשות השניה, נכון?

נאוה בת צור: אני מייצגת את הרשות השניה בעירבון מוגבל, כי הנושא טרם נדון במועצת הרשות השניה.

שלום שמחון: כלומר, אין עמדה מגובשת לרשות השניה, ומה שאת אומרת זה חוות דעתך המקצועית.

נאוה בת צור: אחרי התייעצות עם יו"ר מועצת הרשות השניה ועם המנכ"ל.

שלום שמחון: אני אחזור על מה שאת אומרת.

שלום שמחון: אתם תמליצו, קרוב לוודאי,שיהיה מכרז סגור רק לחברי המועדון, למי שנמצא כרגע, ושתיים למתן הקלות למי שלא יזכה במכרז הסגור.

שלום שמחון: זאת אומרת, זה סידור עבודה לחבר'ה בערך.

נאוה בת צור: החבר'ה האלה השקיעו משהו.

דוד יוסוב: תחנת רדיו דרום, אני חושב, מהווה מודל בין הקרובים למה שהרשות השניה התכוונה כשלפני כמה שנים הוציאה את המכרזים לתחנות הרדיו האזורי.

דוד יוסוב: אנחנו יושבים בדרום ואנחנו יחסית תחנה פריפריאלית - למרות שאני לא חושב כך - ואני רוצה לומר לכם שתחנה ארצית מהווה מכת מוות לתחנה כמו רדיו דרום.

דוד יוסוב: תחנה כמו רדיו דרום נותנת שירות של תקשורת אלקטרונית למאזיני כל אזור הדרום במדינה, שאף אמצעי תקשורת אחר לא עושה.

דוד יוסוב: בכמה עשרות אחוזים מההכנסה השנתית שלנו, אנחנו מתבססים על פרסום שמגיע ממשרדי פרסום ארציים.

דוד יוסוב: אין לי צל של ספק, שתחנה ארצית נוספת בעיתוי הנוכחי, תוריד את עשרות האחוזים האלה שמהווים עבורנו – עבור רדיו דרום – את ההבדל בין לחיות או למות.

דוד יוסוב: בפירוש כך.

דוד יוסוב: זו לא מליצה ולא קלישאה, זאת האמת.

שלום שמחון: אתה אומר שברגע שיהיה רדיו ארצי נוסף יפנו רק לרדיו הארצי.

דוד יוסוב: ודאי.

דוד יוסוב: משרדי הפרסום לא ידברו עם 13 תחנות, גם היום הם עושים טובה שהם מדברים עם 13 תחנות, אבל עוד איכשהו מעבירים.

דוד יוסוב: הרשות הציבורית לוקחת שני שליש מתקציבי הפרסום, שמיועדים בכלל למגזר עסקי, אז מה יהיה כשיהיה עוד אחד?

דוד יוסוב: אנחנו גם ככה מוקפים בג'ונגל, 106 – תחנות סמי-פיראטיות של רשות השידור, עושות מה שהן רוצות.

דוד יוסוב: עושות פרסום סמוי, משדרות בתדרים - -

שלום שמחון: אנחנו יכולים לעשות משהו עם העניין של התחנות הפיראטיות במסגרת של הסעיף הזה?

שלום שמחון: אם אני מציע סעיף כזה, במסגרת מה שמונח כרגע בפנינו, להגבלות נגד המפרסמים שמפרסמים ברדיו הפירטי - - יש פה הזדמנות לעשות את זה.

שלום שמחון: תהיה לכם בעיה עם זה?

אורי אולניק: ועדת שרים לענייני חקיקה העבירה הצעת חוק שיש בה שינוי משמעותי על מי שמפרסם בתחנת רדיו פירטי, וכמו כן במיוחד בכל מה שנוגע בהפרעה לתדרי תעופה – החמרת הענישה.

אורי אולניק: על ההצעה של ועדת השרים לענייני חקיקה הגישו שר אחד או שניים ערעור בפני הממשלה, וזה נמצא כרגע על שולחן הממשלה.

אתי בנדלר: יש מועד לדיון בערעור הזה?

אורי אולניק: השאלה היא שאלה פוליטית, אני אומר את זה בגלוי.

אורי אולניק: בפעם הקודמת ננזפתי שאני פקיד, ובתור פקיד אני לא יכול להתייחס - -

שלום שמחון: אני לבד פה עם חה"כ סלומינסקי, אבל אני מעוניין להכניס לתוך החוק שאנחנו עוסקים פה כרגע סעיף נוסף יעסוק בהחמרה לגבי מי שמפרסם ברדיו הפירטי.

ניסן סלומינסקי: למה זו שאלה פוליטית?

אורי אולניק: יש פה את הנושא של ערוץ 7, כל עוד ערוץ 7 משדר מעבר לים, והוא לא משדר על פי חוק של מדינת ישראל, אז הצעת החוק הזאת שעברה את ועדת שרים לענייני חקיקה עומדת לרועץ כנגד ערוץ 7, ולכן השר אפי איתם – אני מניח – הגיש את הערעור בפני הממשלה.

נאוה בת צור: אין היום שום תחנה שמשדרת מחוץ למים הטריטוריאליים של מדינת ישראל, וזה שלטונות הצבא אומרים.

שלום שמחון: אם חה"כ סלומינסקי לא יטען שזה נושא חדש, אני מעוניין להכניס לכאן הגבלות לגבי המפרסמים שמפרסמים ברדיו הפירטי.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לבדוק את זה.

אתי בנדלר: אני מציעה שעד לישיבה הבאה, בין יתר ההצעות שהממשלה רוצה להביא לתיקון הנוסח הכחול, ננסה להכין נוסחים חדשים.

אמיר לוי: אלה הצעות שאנחנו מוכנים להביא מתוך זה ששמענו את הדברים, ומשום שדברנו עם האנשים.

שלום שמחון: בכפוף לבירור, שרוצה לעשות חה"כ סלומינסקי, אני מודיע כאן שאני מתכוון להוסיף שעוסק בנושא הפרסום ברדיו הפירטי, גם לגבי החמרה וגם לגבי הדרך.

שלום שמחון: נעשה את אותו סידור כמו לגבי כל דבר אחר, אלא אם כן הממשלה פתאום תרצה את מה שמונח על שולחנה לעשות תוך הליך החקיקה.

שלום שמחון: אני לא אגיד לה לא.

ניסן סלומינסקי: למתי מדובר החוק הזה, אני מבין שזה לא היום.

שלום שמחון: במשך החודש הקרוב נקיים ישיבה שבועית.

אתי בנדלר: אחת ההצבעות הראשונות במליאה היום תהיה לגבי פיצול הסעיף הזה מחוק תכנית ההבראה, כך שזה יישאר על שולחן הוועדה.

דוד יוסוב: דברתי, אדוני היו"ר, על תחנות ה-106 של כל ישראל, כי הפיראטים זה באמת פרק בפני עצמו.

דוד יוסוב: תחנות 106 של קול ישראל, כאילו סמי-חינוכיות – כי הן מלמדות את הילדים איך פורעים חוק במדינת ישראל – הן משדרות בהספקים מדהימים בניגוד לחוק.

דוד יוסוב: הם עושות פרסום סמוי כשהן מעלות בעלי עסקים לספר מה קורה אצלם היום בערב.

דוד יוסוב: הם פשוט פורעי חוק לכל דבר.

דוד יוסוב: גם בזה צריך לטפל.

דוד יוסוב: אולי מר בן מנחם מנהל רדיו חדש ולא מכיר את התופעה, אבל אני יכול לספק נתונים מוקלטים על מה שתחנות בדרום, 106, עושות, איך הן עושות פרסום סמוי, איך מעלות בעלי עסקים לספר מה קורה היום בערב, כמה עולה כרטיס כניסה למועדון – אם זה לא פרסום, אני לא יודע מה הוא פרסום, ואסור להן לעשות את זה.

דוד יוסוב: אמר מנכ"ל משרד התקשורת שאין כוונה להרוג, אני מניח שהייתה גם כוונה טובה לא להרוג את ערוץ 10, ואנחנו רואים כמה הוא חי ומה העתיד שלו.

דוד יוסוב: אף אחד לא אומר שיש כוונה להרוג, אבל לפעמים הדרך לגיהינום רצופה בהרבה כוונות טובות.

דוד יוסוב: בקיצור, אני חושב שאתם תשפכו את המים עם התינוק.

דוד יוסוב: ישבתי בישיבת דירקטוריון שלנו לפני שבועיים.

דוד יוסוב: הבאתי לדירקטוריון של רדיו דרום הצעה לפתוח אולפן נוסף באשקלון, שיוכל לשרת טוב יותר את מאזינינו בעיר אשקלון.

דוד יוסוב: הם עצרו את ההשקעה הזו עד שיתברר מה הולך לקרות בחוק הזה.

שלום שמחון: באופן עקרוני, אפשר לחייב שאם תקום תחנת רדיו ארצית נוספת, היא תפעל מהצפון או מהדרום?

אורי אולניק: באופן עקרוני אפשר, אני רק מזכיר לאדוני שניסו לחייב את רשות השידור שתפעל מאולפנים בדרום.

אורי אולניק: נושא נדון בוועדת הכספים שנתיים, שלוש, ובאולפנים האלה אף אחד לא נגע ולא עשה אתם כלום.

אורי אולניק: אז הייתה הוראה שיהיו אולפנים בדרום, אז היו אולפנים בדרום.

דן ארנון: קבלנו נתונים על השוק, ולהערכתנו – ואנחנו בוחנים את עצמנו כל הזמן – השוק הזה, עם כל הכבוד לגידול בתוצר, וכל הכבוד לצמיחה שצפויה לנו, שוק הפרסום ברדיו לא צפוי לגדול בשנים הקרובות, גם אם שוק הפרסום בכלל יגדל.

דן ארנון: זה גם בגלל הערוצים האחרים, כמו ערוצי הטלוויזיה עם הפרסום שנתווספו, גם בגלל הפרסום באינטרנט, ותחומים נוספים שעתידים לגדול, כך שהפרסום ברדיו יישאר סטטי.

דן ארנון: אם זה כך, אין שום סיבה להוסיף שחקנים חדשים.

אמיר לוי: אתה אומר שאם התוצר יגדל, שוק הפרסום לא יגדל?

דן ארנון: שוק הפרסום יגדל, שוק הפרסום ברדיו – הנתח שהרדיו יקבל משוק הפרסום הזה – יקטן יחסית.

דן ארנון: זאת משום שנתווספו ערוצי פרסום חדשים שלא היו קיימים קודם, כמו אינטרנט, או ערוצי הפרסום בטלוויזיה.

אמיר לוי: אבל יש פער אדיר בין מחיר של פרסום ברדיו היום, שעולה נגיד 100 שקל בתחנה אזורית, לבין ספוט בטלוויזיה שיכול להגיע ל-7,000 דולר.

דן ארנון: פה בדיוק הטעות.

דן ארנון: אני לא מדבר על ערוצי הbroadcast שאתה מדבר עליהם, אני מדבר על הערוצים החדשים.

דן ארנון: היום, "ספוט" בערוץ הרוסי עולה מאות שקלים בודדים.

דן ארנון: ראית אמנם את התכניות העסקיות, אבל תראה מה המצב בפועל.

דן ארנון: בערוצים החדשים, שהם ערוצי המוסיקה, או ערוץ החדשות שעומדים לחיות על פרסום, המחירים צפויים להיות הרבה יותר נמוכים, ותחרותיים לרדיו.

אמיר לוי: אבל עדיין 1,000 דולר ל"ספוט" זה לא 100 שקל.

אמיר לוי: זה עדיין הבדל מאוד משמעותי.

דן ארנון: נכון, אבל שוב, במידה ואתה מתייחס לשוק הפרסום, זה ללא ספק יפגע ברדיו.

נאוה בת צור: אתה לא משווה נכון, אתה משווה תחנה אזורית לערוץ broadcast.

אמיר לוי: אם התוצר יגדל יהיה גידול גם בפרסום.

אבשלום וילן: בוקר טוב.

אבשלום וילן: בכותרת של התוכנית הזאת לא הזכרתם את המילה "צמיחה כלכלית".

ארנון לוי: הנקודה העיקרית אומרת, שבמידה וזה יהיה המצב, להערכתנו אין מקום להוספת ערוצים נוספים לרדיו.

ארנון לוי: מר לוי אומר, בצדק אולי, גם מבחינת השקפת העולם שלי – שיותר מידיי מרוכז היום ברשות הציבורית מבחינת שוק הפרסום.

ארנון לוי: אני חוזר לנושא שאמנם הורידו אותו על הסף בישיבה הקודמת, כשמר לוי אמר שהממשלה פסלה את זה – אני לא מבין, אם יש היום תחנות כמו רשת ג' וכמו גלגל"צ, שמבחינה ציבורית אין שום סיבה שיישבו בידיים ציבוריות, זה דבר שאני לא מבין אותו.

ארנון לוי: אני, כאזרח, מבין למה רשת ב' וגלי צה"ל, יש סיבה שהם יישבו בידיים ציבוריות, בלי השפעה של גורמי כאלה או אחרים.

ארנון לוי: למה לא לקחת רשת כזאת, להגיד שנתח הפרסום שהיא לוקחת היום, במקום שיהיה בידיים ציבוריות, שיהיה בידיים פרטיות, זה make sense, אבל למה להוסיף.

ארנון לוי: אני מדבר על שתי רשתות מאוד ברורות, שאנחנו יודעים על האופי השידורי שלהן.

ארנון לוי: רשת ג' היא תחנת מוסיקה יוצאת מן הכלל שמשדרת מוסיקה ישראלית, ואין שום סיבה שלא ייקח אותה יזם פרטי לידיים ויצליח לא פחות, וייתן לציבור שירות לא פחות טוב.

ארנון לוי: אותו הדבר גלגל"צ, שמישהו שהיו לו תדרים בכיס הצליח לפות תחנה שאין לה שום משמעות צבאית.

שלום שמחון: מה אתה מרוויח מהעניין הזה?

שלום שמחון: זה הרי בדיוק אותו, הוא ייכנס לאותן נעליים, הוא יעשה רדיו - -

דן ארנון: אבל אם היום הולכים 40 מיליון שקל – סתם אני אומר בלי שבדקתי – פרסום לרשת ג', אותם 40 מיליון שקל יישארו ברשת ג', רק יהיו בידיים פרטיות, כמו שמר לוי רוצה.

שלום שמחון: לפי ההיגיון שלך זה בדיוק אותו דבר.

שלום שמחון: מר בן מנחם אמר שהוא מאחד רשתות, מנכ"ל משרד התקשורת קפץ על המציאה של פינוי התדרים.

שלום שמחון: באופן עקרוני, מי שיבוא בנעליים של הרדיו הארצי החדש ייכנס לאותו חלל שכבר לא קיים, נקרא לא משהו אחר, מה זה משנה.

דן ארנון: אני לא יודע מה התוכניות של רשות השידור, אבל רשת א' וקול המוסיקה הן לא תחנות שיש להן נתח משמעותי בפרסום.

דן ארנון: התחנות שנהנות היום מנתח משמעותי בפרסום הן רשת ב' ורשת ג'.

דן ארנון: הן אלה היום, שמתוך ה-160 מיליון שקל שנקבנו, לוקחות 90% מזה, לדעתי.

דן ארנון: במידה ואחת משתי אלה תיסגר, אין ספק שישתחררו כספים.

יוני בן מנחם: אף אחת לא תיסגר, הן תאוחדנה.

דן ארנון: אז זה לא שינוי.

דוד יוסוב: זה לא ישפיע על הפרסום.

דן ארנון: להערכתנו, ישנה תחנה מסחרית אחת ברשות השידור, שמבחינה ציבורית לא חייבת לשבת ברשות השידור.

דן ארנון: אם מחליטים להעביר נתח לידיים הפרטות, זה הנתח שצריך להעביר אותו.

נאוה בת צור: הרעיון הוא לא להכניס שחקנים חדשים, אלא לעשות סדר בשוק הקיים, ואז אתם מרוויחים את שתי המטרות.

עידו מור: אני מנכ"ל רדיו ללא הפסקה, ואני מייצג גם את רדיו צפון, שמשדר ממעלות.

עידו מור: היום יש קרוב ל-9 או 10 תחנות ארציות שפועלות.

עידו מור: לפי מה שאומר מנהל הרדיו הולכים לאחד מספר תחנות, כך שבסופו של תהליך יהיו בין 6 ל-7 תחנות – אם אני מבין נכון – שפועלות.

עידו מור: לפי דעתי, וכמו שאני מכיר את שוק הרדיו, בסופו של דבר, לאחר התהליך שיעשו קול ישראל, ואם ייכנס לאחר מכן שחקן פרטי נוסף, יהיו 7 או 8 תחנות חדשות, ומתוכן 2 יהיו פרטיות, לא תהיה פגיעה מהותית בשוק הרדיו האזורי.

עידו מור: כמי שמפעיל גם תחנה גם באזור המרכז, שרואה עצמה מועמדת להיות תחנה ארצית - התכנים שלה, בראייתנו, מתאימים לכל האזורים - וגם מפעיל תחנה באזור הצפון, אני יכול להגיד לכם באופן ודאי – מניסיון – אין תחליף לתחנה אזורית פריפריאלית.

עידו מור: אף תחנה ארצית לא תוכל להתחרות בתחנה פריפריאלית קיימת.

עידו מור: אף אחד לא יוכל להחליף את הקהילתיות שם, ואף תחנה ארצית לא תוכל לעשות מה שרדיו קהילתי עושה באזור הזיכיון שלו.

עידו מור: אז תיכנס עוד תחנה ארצית, היום יש 8 תחנות ארציות, רשות השידור תוריד ל-7 ויחזור להיות 8.

עידו מור: לא יהיה שום שינוי מהותי.

שלום שמחון: הרדיו במעלות הוא רדיו שמרוויח?

עידו מור: הוא נושא על גבו הפסד מאוד גדול.

עידו מור: עשינו שם שינוי לאחרונה, ואנחנו מקווים שהוא יעלה על פסים של הצלחה.

שלום שמחון: נניח שבסופו של דבר, תקבלו זיכיון לרדיו ארצי.

שלום שמחון: אתם תמשיכו לשלוט ברדיו מעלות ורדיו ללא הפסקה, נכון?

שלום שמחון: איזה חלק מהשידורים של הרדיו בפריפריה יהיה גם הרדיו הארצי?

עידו מור: אם יהיה לי רדיו ארצי, אני אשדר רדיו אחד מקומי - -

שלום שמחון: אני מבין שחלק מהתוכניות שאתם משדרים היום ברדיו לא הפסקה משודרות גם ברדיו הארצי?

עידו מור: קרוב ל-25% מתוך כלל השידורים, שאר השידורים הם שידורים מקומיים.

עידו מור: אם תהיה תחנה ארצית, אז תחנה אחת תהיה ארצית והתחנה השניה תהיה מקומית ותיעזר, כמו שהיא עושה היום, אך ורק באנשים מקומיים ותשדר לאזור.

עידו מור: אין תחליף לתחנה מקומית שמשדרת מתוך האזור, משתמשת באנשים של האזור.

עידו מור: אף תחנה ארצית לא תצליח להחליף את התחנה המקומית הזאת.

אורי אולניק: אני רוצה לשאול שאלה כנה.

אורי אולניק: אם היה ניתן בידיך היום לקחת את התכנית של רדיו ללא הפסקה ולשדר אותה כמו שהיא בצפון, היית עושה את זה?

עידו מור: לא הייתי עושה את זה באופן מלא, לא.

עידו מור: אני אומר שוב, מניסיון, אף מקומון מאזור הצפון לא היה מתייחס אליי אם הייתי תחנה ארצית שמשדרת מגבעתיים או מתל-אביב.

עידו מור: לא היו מפרסמים מקומיים מתייחסים אליי, כי זו תחנה מקומית, שמשתמשת בכוחות המקומיים.

עידו מור: יחד עם זה, יש הרבה שפונים למה לא משדרים - - אני אתן לכם דוגמאות.

עידו מור: משדר אצלי נסים משעל כל בוקר.

עידו מור: יש היום תכנית אקטואליה אחת של רשת ב' ושל גלי צה"ל, שתי תחנות ממלכתיות שעושות תחנות אקטואליה בבוקר.

עידו מור: אני לא רואה סיבה מדוע גם באזור הדרום לא יוכלו לשמוע את נסים משעל.

עידו מור: כל שבוע אני מקבל קרוב ל-100 פקסים, למה לא שומעים את נתן זהבי גם באזור הדרום.

עידו מור: אלה תגובות אמיתיות שאני מקבל.

עידו מור: אין לי שום סיבה, אני חושב שהתכנים שאנחנו מיצרים מתאימים גם לפריפריות וגם לאזור המרכז.

עידו מור: אני חושב שאם אנחנו נשדר בכל הארץ, זה לא יעשה פגיעה באף תחנה מקומית.

שלום שמחון: אתה סותר את עצמך, כי בתכניות שדברת עליהן כרגע, הכוונה שלך היא לא להתחרות ברדיו של הדרום אלא במר בן מנחם.

עידו מור: אני לא מתחרה באף אחד, אני רוצה לעשות הכי טוב שאני יכול.

שלום שמחון: מאחר שהתחלנו בשאלות כנות, נמשיך.

שלום שמחון: זאת הכוונה שלך בסופו של דבר, לא לשדר לבתי בת ה-16 שמאזינה לתחנה לצעירים.

שלום שמחון: כשהיא עולה לאוטו זה דבר ראשון שהיא עושה: מעבירה 104.5, אין לה משהו אחר.

שלום שמחון: פה זה הולך מראש למשהו אחר, זו כוונתך.

עידו מור: אני אומר שני דברים.

עידו מור: אל"ף, יש מקום לתחנה אחת או שתיים או שלוש - כמו שיחליט משרד התקשורת - שיהיו ארציות, ובנוסף - -

שלום שמחון: מה שאתה אומר זה: אם אני אזכה בתחנת רדיו ארצית, אני מבין שאצטרך לשאת על הגב שלי את החטוטרת במעלות, ולהמשיך לקיים אותה.

עידו מור: אני חושב שבפרוש הרדיו במעלות ימשיך להתקיים ללא פגיעה במצבו בנוכחי, כיוון שיש היום תחנות ארציות: גלגל"צ, גלי צה"ל, רשת ג', ששומעים אותן בכל הארץ.

עידו מור: תהיה עוד תחנה או פחות תחנה, זה לא יעשה את השינוי המהותי.

עידו מור: אני מאמין שהרדיו בצפון יעלה על דרך המלך, כמו שתחנות אזוריות אחרות – רדיו כל רגע - התאימו את עצמן והיום הוא רדיו קהילתי.

שלום שמחון: רדיו כל רגע היה בשבוע שעבר אצלי.

שלום שמחון: הוא אמר שעוד תחנה ארצית זה להרוג אותו בערך.

עידו מור: אני לא יכול להתמודד עם אנשים שפוחדים מתחרות.

עידו מור: יעשו תחרות, מי שיהיה מקומי וידבר טוב יותר עם הקהילה שלו, יצליח ליצור קשרים יותר טובים, יעלה על דרך המלך.

עידו מור: אבל אי אפשר להיות במצב שאומרים שלא רוצים תחרות, זה טיעון שקשה להתמודד אתו.

עידו מור: תחרות זה נשמת אפנו כמעט.

שלום שמחון: חה"כ וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אני רוצה כמה דקות לרדת לשורשים של הדיון הזה, בשביל להבין לקראת מה הולכים.

אבשלום וילן: אני לא שמעתי את האוצר, ואת נציגו פה, סגן הממונה על התקציבים מר אמיר לוי, אומר שהחליטו להפריט את רשות השידור.

אבשלום וילן: וזה כי יש להם תפיסה עקרונית שאומרת – נניח כמו בארצות הברית – להשאיר את רשת ב' National Public Radio, NPR, הוא ישדר תכניות טובות ויהיה לו קהל מאזינים, הוא יעשה פעם בשנה יום התרמות ברדיו, וכל השאר פתוח לתחרות.

אבשלום וילן: זו תפיסה שלמה, אני יכול להיות בעדה או נגדה.

אבשלום וילן: בישראל הייתה קונספציה שיש רדיו עצמאי אבל ציבורי, באמצעות רשות השידור – דרך אגב, אני חושב שזה אחד הדברים היפים שקרו פה – שהצליחו להוציא מבן-גוריון את הרדיו, ויצרו רשות שידור עצמאית, ולידה לפני בערך 11, 12 שנה יצרו את תחנות הרדיו האזוריות כשלב משלים.

אבשלום וילן: חלק כתחרות, חלק כשירות לקהילה וכו'.

אבשלום וילן: עכשיו עושים שינוני קונספטואלי, בלי שאומרים בכנות: החלטנו לשנות תפיסה, בואו נקיים דיון על התפיסה, וזה לגיטימי.

אבשלום וילן: אני לא משתחרר מהתחושה שעושים פה איזשהו מחטף.

אבשלום וילן: לא הזכרתי בניתוח המהיר שעשיתי את גל"צ.

שלום שמחון: למה מחטף?

שלום שמחון: פיצלנו את זה מהחוק, דנים ביסודיות.

אבשלום וילן: בהחלט, הצלנו את כבודה של הדמוקרטיה, אבל באופן עקרוני הם לא באו וכתבו.

אבשלום וילן: הם באו פתאום בחוק הסדרים, ככה מחביאים בין הסעיפים.

אבשלום וילן: הם לא אמרו: קיימנו דיון, כמו שהקימו את הרדיו האזורי.

אבשלום וילן: הממשלה החליטה, היא קבעה תפיסה, היא רוצה להפריט את רשות השידור, היא מביאה את זה לדיון מסודר.

אבשלום וילן: הגניבה את זה תוך כדי ואתה אדוני היו"ר, כדי לפצל, מה התחייבת?

אבשלום וילן: אמרת שאתה מתחייב לגמור את הדיונים תוך חודש ימים ולהעלות את זה למליאה.

אבשלום וילן: אני דורש בדיון הראשון, שהממשלה תציג את הגישה העקרונית שלה, מה היא רוצה להגיע.

אבשלום וילן: רוצים לחסל את גל"צ או את גלגל"צ – יפה מאוד, 54 שנים מנסים, לא מצליחים ואולי לא במקרה.

אבשלום וילן: לא משנה מי בשלטון, למרות שעם ה"רובוטריקים" – כהגדרת חה"כ איתן כבל – הכל אפשרי.

אבשלום וילן: חה"כ גנוסר יביא לפה כמה "רובוטריקים", לא היו בדיונים לא שום דבר, העלה יד, הורד יד, ויעבירו כל דבר.

אבשלום וילן: אבל בהנחה שלא עובדים פה בשיטת הרובוטריקים, אלא ברצינות מחליטים לשנות תפיסה, ויש לה יתרונות ויש לה חסרונות, בואו נדבר על מה הולכים.

שלום שמחון: לא היית פה כשמר לוי דיבר.

שלום שמחון: הוא אמר שזה חלק מתפיסת הממשלה להעביר חלק מהפעילות בסקטור הציבורי לסקטור הפרטי.

שלום שמחון: זו האידיאולוגיה שנבנתה בסיירת.

אבשלום וילן: זו בפירוש לא האידיאולוגיה של הסיירת, האידיאולוגיה של הסיירת הפוכה לחלוטין.

אבשלום וילן: דווקא ההצלחה של הסיירת היא בגלל הישראליות שבה, במידה והשמירה על ערכי היסוד – לא משנה ימין ושמאל – על הליבה הזאת, זה מה שמחזיק אותה עד היום.

אבשלום וילן: אני חושב שבארץ, עם כל המצב הביטחוני, לשתי הרשתות הלאומיות, גם רשת ב' וגם גל"צ, יש תפקיד מאוד משמעותי.

אבשלום וילן: זה מתחבר לטיעון שלי, שלא במקרה עוד לא נולד מישהו שיציע לסגור את גלי צה"ל עם כל הבעיות, כי לכאורה, ממתי צבא מחזיק תחנת שידור כמעט אזרחית לכל דבר.

ניסן סלומינסקי: על גלגל"צ למה לא משתלטים?

אבשלום וילן: זה בדרך כלל פועל יוצא של הצרכים הקיומיים.

אבשלום וילן: ההפרטה של רשות השידור הגיעה לנו בהיחבא, דרך הפרטת אגרת הטלוויזיה, שגם הוועדה הזו שינתה את זה משמעותית, ואני עוד לא רואה איך הם שורדים בתנאים הכלכליים.

אבשלום וילן: אני לא משתחרר מתחושה שזה אפילו לא אנשי האוצר.

שלום שמחון: הם ישרדו מצוין, סוף-סוף אנשים יתחילו להרוויח שם משכורת נורמלית, הכבוד המקצועי שלהם יעלה.

שלום שמחון: לא כל דבר שעושים בממשלה לא נכון.

שלום שמחון: לא שהממשלה קבלה עבור אגרת רשות השידור מה שהיא רצתה, היא קבלה רחוק ממה שהיא רצתה.

שלום שמחון: בעוד 5 שנים או בעוד 3 שנים, תראה שיהיו אנשים שיעברו לרשות השידור מערוצים אחרים.

שלום שמחון: אני בטוח בזה.

אבשלום וילן: אני מסכים אתך שלא כל מה שהממשלה הזאת עושה הוא רע, אבל כמעט כל מה שהממשלה הזאת עושה זה רע.

אבשלום וילן: אם היה נערך דיון רציני בממשלה על כל נושא רשות השידור, וההחלטה - - כמו שנניח עשו באל על, נראה איך יגמרו את הפרטת אל על, לא ראיתי שנערך דיון.

אבשלום וילן: יותר מזה, יש לי תחושה ששר האוצר, במאבקי הכוח שלו מול ראש הממשלה, מנסה להגניב את הפרטת רשות השידור, וסיבותיו עמו.

אבשלום וילן: אני שומע כבר כמה שנים, שברדיו האזורי אחת מבעלות התחנות מקורבת לכמה מאנשי הליכוד, והיא מעונינת מאוד להשתלב ברשת כלל ארצית, מה יש, רק לשרי אריסון מותר בבנקים?

אבשלום וילן: אתם מכירים את התיאורים הפלסטיים, האותנטיים והאמיתיים שלי, איך זה מתגלגל לחברי מרכז, איך עוברים הכספים, כל זה.

אבשלום וילן: זה קיים, יש לזה שמות, ויש לזה כתובות.

אבשלום וילן: זה עם אנשים חיים.

ניסן סלומינסקי: זה מהדרום, יכול להיות שהוא ישתלט על רשת ארצית.

אבשלום וילן: עם כל הכבוד, פה עומדים לך עם תותחים 155 מילימטר, ואתה אומר על אלה עם אקדחי קפצונים, שהם באמת יכולים להתחרות עם בעלי הון.

אבשלום וילן: אולי תשאל את עצמך פעם איך קרה שההפרטה בישראל הלכה לא לכיוון האירופי האמריקאי, אלא לכיוון העולם השלישי?

אבשלום וילן: איך 15, 20 בעלי הון משתלטים על כל המערכות?

אבשלום וילן: מה, אתה ילד?

אבשלום וילן: תבין שהכיוון פה הוא לא כלכלי.

אבשלום וילן: אני מדבר כרגע לא רק אידיאולוגיה, אני מדבר גם כלכלה.

שלום שמחון: יש פה מכתב מגברת חנה גרטלר, שמופנה אליך.

ניסן סלומינסקי: אדוני היו"ר, אני מתנצל, אני צריך לצאת לוועדת החוקה.

שלום שמחון: אם לא אמרת לי כלום עד הישיבה הבאה, לגבי נושא הסנקציות נגד המפרסמים ברדיו הפירטי - -

ניסן סלומינסקי: אתה מדבר על סנקציות למפרסמים, לא על סגירת התחנות הפירטיות.

לאה ורון: זה יעזור, כיוון שזה מלחמה נגד התחנות הפירטיות.

ניסן סלומינסקי: אם כבר, ללכת על כל העניין.

ניסן סלומינסקי: למה רק על המפרסמים, גם על המפעילים.

לאה ורון: זה לא עוזר.

לאה ורון: שנים לא צלחה המלחמה נגד התחנות הפירטיות.

אבשלום וילן: לא קראתי את המכתב של הגברת גרטלר.

שלום שמחון: אני רוצה להגיד לך מה היא כותבת, למען ההגינות.

שלום שמחון: המכתב מופנה אליך ולגברת לחמן-מסר.

שלום שמחון: "למען הסר כל ספק, הייתי רוצה להעמיד ברים על דיוקם.

שלום שמחון: מעולם לא שוחחתי עם שר האוצר בנושא זה, ואין בכוונתי לעשות כן.

שלום שמחון: לא הייתי בעבר ואינני בהווה חברת מרכז ליכוד".

אבשלום וילן: זו רכילות, זה לא רלוונטי.

אבשלום וילן: מה שרלוונטי, עברנו שורת דיונים על ערוץ 10, וגם שם הייתי קול קורא במדבר.

אבשלום וילן: ביקשתי לראות את התחשיבים, ועמד מר יואל נווה, שהיה בתפקיד של מר לוי, והציג מספרים.

אבשלום וילן: המספרים האלה עפו באוויר, לא התממשו.

אבשלום וילן: אני לא בא בטענות, הייתה אינתיפאדה והיו עוד כמה דברים.

אבשלום וילן: עכשיו תראה מה קורה בממשלה הזאת, שאמרת שהיא עושה גם מעשים טובים.

אבשלום וילן: אני אראה לך מעשה לא טוב שהיא עשתה, למשל, רפורמה במס, שאני תמכתי בה.

אבשלום וילן: פתאום החליטו להאיץ אותה.

אבשלום וילן: אני שואל – וראיתי שגם סבר פלוצקר העלה את זה – תראו לי משק אחד בעולם שכאשר מיתון נמצא בספירלה, המיתון מגביר מיתון, הוא עושה רפורמה במס, ומוריד את הכנסות המדינה.

אבשלום וילן: הרי אין לכם דוגמה אחת, כל ההפרטות נעשו במשק צומח, יציב, לא במשק שהוא בסטגנציה.

אמיר לוי: התיאוריה תומכת בזה.

אבשלום וילן: אתה מוכן להראות לי את המודל אחרי זה?

אבשלום וילן: אם יש תיאוריה חדשה, אשמח לראות.

אבשלום וילן: תראה לי דוגמה אחת בעולם שזה הצליח.

אבשלום וילן: זה כמו שאתם באים להפרטת אל על.

אבשלום וילן: אתם מביאים את British Airways ולא מביאים - - אם היו מביאים תחשיבים בדבר כזה רציני, שאומר מה רוצים להוביל - -

שלום שמחון: סליחה, חה"כ וילן.

שלום שמחון: האנשים בצומת הערבה עכשיו מפגינים.

שלום שמחון: זה נראה לי לא נורמלי לבטל להם עכשיו את ההטבות במס.

שלום שמחון: זה יותר ישוב בערבה מאשר בגבול הצפון.

שלום שמחון: זה נראה לי כל כך לא הגיוני.

שלום שמחון: זה כאילו לעשות הפוך על הפוך על הפוך.

שלום שמחון: איזה היגיון יש לא לתת לבן אדם שגר בעין-יהב, בחצבה, באליפז – כמה משפחות יש שם?

שלום שמחון: כמה מאות משפחות.

שלום שמחון: נותנים הטבות לאנשים שנמצאים 20 דקות מתל-אביב הטבות במס, ותוקעים את אלה שצריכים לנסוע לקופת חולים 150 ק"מ עד דימונה או לאילת.

אבשלום וילן: העברנו הסתייגות, אבל באו "רובוטריקים", פתחו להם את הקפיץ וכולם הצביעו.

אבשלום וילן: הכריזו על הפסקה, סגרו אותם בחדר ועדת כספים, דיברו אתם 20 דקות והפלא ופלא – בהתחלה תמכו בערבה - כולם שינו את העמדות שלהם בבת אחת.

אבשלום וילן: אין שום היגיון ברמה הרציונאלית, מה שהם מחליטים ככה מעבירים.

שלום שמחון: מר לוי אמר שהוא מגדיל את ההכנסה הפנויה.

שלום שמחון: אני רוצה להגיד לו איך לא גודלת ההכנסה הפנויה, ואיך לא עשו את החשבון עד הסוף.

שלום שמחון: אם מבטלים את ההטבה לאנשים האלה, שהם יצרנים, הטלתם להם מס על עובדים – מס של 8% על עובד – זה הרבה מאוד כסף.

שלום שמחון: עשיתם שורה של דברים, שלא רק שהם לא מגדילים את ההכנסה אלא מצמצמים את ההכנסה בקנה מידה גדול.

שלום שמחון: יד אחת לא יודעת מהיד השניה – סליחה מר לוי.

אבשלום וילן: אני יכול להיכנס לויכוח על מודל כלכלי, מה פירושו להגדיל הכנסה פנויה של האזרח בתקופת מיתון.

אבשלום וילן: הרי הבעיה המרכזית היא, שהכנסות המדינה נופלות כל הזמן, ואז הספירלה כל הזמן נסגרת.

אבשלום וילן: לכן מביאים קיצוץ אחר קיצוץ, ולא מצליחים להתרומם.

אבשלום וילן: ההשקעות בתשתית לא נותנות את המכה, הורדת מס לא תיתן את המכה, ואפילו ראש הממשלה אתמול אומר בממשלה: מה, הכל יודעים שזה הכל פועל יוצא של מצב מדיני, המצב המדיני ישתפר – הכלכלה תתחיל לצמוח.

אבשלום וילן: נו, כבר לא אבו וילן אומר את זה, אריק שרון אומר את זה.

אבשלום וילן: הגיעו כמעט ימי המשיח.

אבשלום וילן: אבל אני נשאר בתחום התיאוריה הכלכלית: המודל לא יעבוד.

אבשלום וילן: בואו נחזור לרדיו.

אבשלום וילן: אין לי אינטרס, מה אני צריך להגן עכשיו על רשות השידור, שההשתלטות שם הכוללת של אנשים מסוג מסוים, שאנחנו – השמאל – רחמנא ליצלן, בקושי מופיעים, בטח לא ברדיו האזורי.

אבשלום וילן: אבל לא זה הסיפור.

אבשלום וילן: הסיפור הוא שהממשלה החליטה על מודל מסוים, עכשיו אומרים יש שוק פרסום לכולם.

אבשלום וילן: אל"ף, כבר ראינו ששוק הפרסום מוגבל, ואמרו אנשים בצדק שעם כל האינטרנט והדברים האחרים – אני לא יודע כמה עולה פרסום ברדיו, אבל היה היגיון, ואת זה אמרת שהרדיו האזורי ממלא פונקציות מאוד משמעותיות, בעיקר בקרב גילאים צעירים.

אבשלום וילן: אני רואה את זה אצלי בדרום ובכל מקום.

אבשלום וילן: אלה התחנות הפופולריות.

אבשלום וילן: עד כמה שאני רואה, מבחינה כלכלית, במקרה הטוב הם מתאזנים.

אבשלום וילן: הם עשו השקעות מאוד גדולות ובמקרה הטוב יגיעו לאפס, כי אין אוכלוסייה גדולה, יש מיתון וכו'.

אבשלום וילן: אם מחליטים לשנות קונספציה, ומחליטים שאת הדג השמן שנקרא קול ישראל, ואת ההכנסות שלו מפרסום יחלקו לזכיינים פרטיים, אני לא רואה איך מבטיחים את הרדיו האזורי.

אבשלום וילן: אני לא רואה איך יהיה פה תהליך הפרטה מסודר של הרדיו.

אבשלום וילן: הרי לא הייתה הצעה, זה בא פה בעקיפין במעין תכנית כלכלית.

אבשלום וילן: אני מבקש מר לוי, אני לא חושב שאפשר להתקדם מילימטר מבלי שנראה את התחשיבים של משרד האוצר.

אבשלום וילן: יש רגישויות, תראו לי 3, 4 רגישויות, מודלים אפשריים.

אבשלום וילן: תראו מה יקרה ברדיו האזורי, תראו איך אתם רוצים לשמור על הפריפריה, ותגידו ביושר מה הולך לקרות עם קול ישראל.

אבשלום וילן: חיסלתם את רשת ג', עשיתם פה ושם – אני רוצה לראות מספרים.

אבשלום וילן: אני רוצה לראות אם המשמעות היא שרשות השידור הופכת ל-NPR אז אני אדע.

אבשלום וילן: בואו נהל דיון רציני.

אבשלום וילן: היו"ר הצליח להוציא מחוק ההסדרים כדי שיהיה דיון, אז בואו נכין את זה, ולא כל אחד חושב שנדמה לו שראה, והגברת גרטלר תשלח מכתבים.

אבשלום וילן: יש בעיות מאוד מהותיות.

אבשלום וילן: ממה רוצים שקול ישראל יתקיים?

אבשלום וילן: האם הוא באמת הולך להתחרות?

אבשלום וילן: מה עושים שהרדיו האזורי יתקיים?

אבשלום וילן: אמרו פה נכון, בין 8:00 ל-9:00, גם לרדיו האזורי, גם לקול ישראל וגם לגל"צ, לכולם יש אותן רצועות.

אבשלום וילן: רוצים לעשות שינוי קונספטואלי?

אבשלום וילן: אני רוצה לראות ניירות, אני רוצה לראות מספרים, ונראה לאן זה מוביל.

שלום שמחון: הצענו לרדיו האזורי, שלאחת הישיבות הבאות הם יביאו ניתוח כלכלי.

אבשלום וילן: כל הזמן יש לי תחושה שפה זה עולם שלישי.

אבשלום וילן: עלתה לשלטון במקרה קבוצה שיש לה רוב מסוים, ופוליטיקאים ערמומיים מנצלים את זה, ומבצעים מחטפים על דברים.

אבשלום וילן: נתת את הדוגמה של סיירת מטכ"ל, נכון.

אבשלום וילן: סיירת מטכ"ל מצליחה עד היום כי היא שמרה – כמו בכל החברות העסקיות המצליחות – על קול פנימי.

שלום שמחון: יש דברים בחוק ההסדרים שלא רק ששר האוצר לא יודע עליהם, הוא גם לא חלם עליהם.

שלום שמחון: גם בספר הכחול הזה.

שלום שמחון: זו עבודה של פקידים, זו לא תפיסת עולם.

אבשלום וילן: אני לעולם לא יכול להאשים את הפקידים.

אבשלום וילן: הם מגיעים עם רעיונות, שמים ניירת.

אבשלום וילן: יש להם שני שרים שם, לא אחד, שהם לוקחים את האחריות.

אבשלום וילן: הפקידים מציעים את ההצעות, זה לגיטימי.

אבשלום וילן: כשהשר סילבן שלום היה שר האוצר, הוא החליט לבטל את תקרות המס של ביטוח לאומי וביטוח בריאות.

אבשלום וילן: אני התנגדתי.

אבשלום וילן: אמרתי ל]פקידות הבכירה באוצר: אתם יודעים שכולם יברחו לחברות פרטיות, למה אתם לא אומרים את דעתכם המקצועית.

אבשלום וילן: הם אמרו: אנחנו אומרים, ובסופו של דבר השר מחליט.

אבשלום וילן: , אז אני לא בא אליהם בטענות.

אמיר לוי: ההצעה של הרדיו היא לא הצעה שנולדה לפני חודש או חודשיים, זו הצעה שכבר הגשנו במסגרת חוק ההסדרים בשנת 2001.

אמיר לוי: זו הצעה שמקורה בדרגים המקצועיים, אף גורם פוליטי לא ביקש מאתנו להגיש הצעה כזאת.

אמיר לוי: אני לא אומר שאין לפעמים הצעות שבאות מהדרגים הפוליטיים, אבל במקרה של ההצעה הספציפית הזאת זה לא היה כך.

אמיר לוי: בוודאי שנכון הדבר גם להצעתנו להפחתת אגרת רשות השידור, זו הצעה שבאה מאתנו.

אמיר לוי: הסברתי בדיונים שזה במסגרת קיצוצים בכל המגזר הציבורי, בדיוק כמו שהצענו לקצץ הממשלה ולהוריד כוח אדם.

אמיר לוי: לנו אין כוונה מאחורי זה, ובוודאי שלא להביא לסגירת רשות השידור.

אבשלום וילן: מה שאתה אומר לי, מר לוי, הוא אחד משניים.

אבשלום וילן: או שבאמת שני השרים שממונים עליכם לא ידעו מה אתם מציעים, והביאו כלאחר יד, ואז הן פשוט אנשים לא רציניים וצריך להחליף אותם מה שיותר מהר.

אבשלום וילן: אפשרת שניה, שהם כנראה ידעו והם מקבלים את הקונספציה, ואז הטענה שלי, שככה מנהלים מדינה בעולם שלישי ולא מדינה מתורבתת.

אבשלום וילן: הוקמה תשתית של רדיו אזורי על פי החלטת ממשלה, ישנו חוק רשות השידור משנת 1965.

אבשלום וילן: אם רוצים לשנות קונספציה, מנהלים דיון רציני בממשלה על זה.

אבשלום וילן: כל אחד יודע שערוצי תקשורת מתורגמים לכוח פוליטי, וזה כוח פוליטי מאוד משמעותי.

אבשלום וילן: אחרת, לא היו כאלה קרבות על כל דבר שם.

אבשלום וילן: לכן, חברה שמכבדת את עצמה, מנסה גם כשהיא מחליטה להפריט, לשמור על הבלמים, ומנסה לעשות את זה נכון.

אבשלום וילן: לא יכול להיות מצב שבחוק ההסדרים אתה מביא דבר כזה, והעלית את זה גם ב-2001.

אבשלום וילן: אדוני, לך שנה את חוק רשות השידור, שנה את חוק הרשות השניה, תביא את זה לדיון רציני.

אבשלום וילן: תחליט אחרת, תגיד הפרטה – זה לגיטימי.

אבשלום וילן: יכול להיות שאהיה נגד, יכול להיות שאהיה בעד, תביא תחשיבים על שולחן הוועדה.

אבשלום וילן: אתה ככלכלן, היית מקבל הצעות בסדר גודל כזה בלי לראות נייר כלכלי אחד?

אבשלום וילן: אם היית בעל עסק פרטי, היית בא לדירקטוריון שיביאו החלטות כאלה מבלי שיכינו נייר עם רגישויות?

אבשלום וילן: בלי שיכינו סקרי שוק?

אבשלום וילן: מה אתם מספרים סיפורים?

אבשלום וילן: פעם אחרי פעם אתם עושים את זה פה, כי יש לכם "רובוטריקים", שאומרים להם איך להצביע, והח"כ סער מסתובב, רס"ר המשמעת.

אבשלום וילן: זה רציני?

אבשלום וילן: לכן אני דורש, לישיבה הבאה תביאו תחשיבים, תביאו את השר האחראי, שיציג מה תפיסת הממשלה, שנוכל לקיים דיון ברצינות.

אבשלום וילן: אולי תשכנעו אותי ששווה להפריט את רשות השידור.

אבשלום וילן: חוץ מזה, אפילו במישור האישי, אתם מתנהגים בצורה - - נכנס בן אדם לפני שבוע לתפקיד מנהל הרדיו, תן לו 100 ימים של חסד לנסות לבנות שינוי.

אבשלום וילן: לפני שהוא נכנס אתה כבר מפריט אותו לדעת.

אבשלום וילן: יש גם אתיקה של טיפול בדברים.

אמיר לוי: אין בהצעה מכירת רשתות.

אמיר לוי: להצעה המקורית שהוגשה לממשלה היו שני מרכיבים: אחד, לעשות מכרזים נוספים, מה שמונח כרגע על שולחן הוועדה, במסגרת חוק הרשות השניה, ומרכיב שני היה מכירת שתי תחנות רדיו: רשת ג' וקול הדרך לעסקים.

אמיר לוי: הממשלה החליטה לא לקבל את המרכיב השני, אלא רק את הראשון.

אבשלום וילן: הבנתי.

אבשלום וילן: אני מבקש להביא לישיבה הבאה תחשיבים כלכליים של משמעות החוק ברגישויות השונות, בטווח של 5 שנים, איך זה ישפיע.

אבשלום וילן: בי"ת, אני מבקש שיופיע שר מטעם הממשלה שיסביר את הקונספציה, מדוע בצורה כזאת מפריטים את מועצת הרשות השניה, כולל הרדיו האזורי.

אבשלום וילן: שיסבירו את הקונספציה ההגיונית, מה מסתתר מאחורי הדברים.

אבשלום וילן: נוכל לקיים דיון, אני חושב שזה מתבקש.

אבשלום וילן: יכול להיות שתשכנעו.

כוכי מרדכי: אנחנו רוצים להביא מומחה כלכלי מטעמנו שיציג את הנתונים.

כוכי מרדכי: מומחה בתחום התקשורת.

אבשלום וילן: יש לו שם?

דן ארנון: יש לו שם, מדברים אתן עכשיו.

דן ארנון: להערכתנו זה ייקח לפחות שבועיים, שלושה.

אבשלום וילן: תפנו את זה ליו"ר של הוועדה.

לאה ורון: היו"ר כבר השיב שממילא הוועדה לא תגמור בתוך שבועיים, ולכן במסגרת הדיונים אפשר יהיה להביא מומחה מתחום התקשורת שעניינו בכלכלה.

אבשלום וילן: אני לא אחראי על לוח הזמנים של הוועדה, אבל אני בהחלט בעד שתביאו את הנתונים שלכם והממשלה תביא נתונים, והוועדה תכריע באופן ענייני.

אורי אולניק: אני רוצה להגיד שלושה דברים שאמרנו בבוקר, לפני שהגעת.

אורי אולניק: יש מצב שהוא, יחסית, למה שקורה במדינות העולם המערבי, בתחום של שליטה של רדיו ציבורי לעומת רדיו מסחרי במדינת ישראל, חריג ביותר.

אורי אולניק: אתה הבאת את הדוגמה האמריקאית, אני לא חושב שמישהו רוצה שרשות השידור תפסיק להתקיים.

אורי אולניק: זו בכלל לא הכוונה.

אורי אולניק: כאשר מסתכלים אל נתח אחוזי הפרסום, רואים שהשליטה של גלי צה"ל ושל רשות השידור היא בסדר גודל של שני שליש, התופעה הזאת כשלעצמה, זו תופעה שרוצים לשנות מעט.

אורי אולניק: אף אחד לא רוצה לחסל, אף אחד לא רוצה לעשות שינויים טוטליים, אלא רוצים להעביר יותר רדיו מההכנסה מפרסומת ברדיו הציבורי לכיוון תחנות מסחריות.

אורי אולניק: זו מגמת הממשלה, כמו שאני מבין אותה.

אורי אולניק: דבר שני, יושב פה מנהל תחנת רדיו אזורית שאומר שהוא תונך בעניין הזה.

אורי אולניק: הוא אומר שיש לו היום תחנה באזור תל-אביב, הוא רוצה לגדול, רוצה שתהיה לו תחנה שמשדרת בכל הארץ, והוא לא חושב שזה יהרוג את הרדיו בפריפריה.

אורי אולניק: יש לו תחנת רדיו בפריפריה.

אורי אולניק: אני חושב שגם את הקול הזה צריך לשמוע, ולא לפסול מראש.

איוב קרא: אבל התחנות בפריפריה קיבלו זיכיון, אמנם לא כתוב שם שלא יוכלו בעתיד לקום תחנות ארציות, אבל בפועל אף אחד לא חשב על ארציות.

איוב קרא: זאת אומרת, ברגע שנותנים זיכיון לתחנה ארצית, בעצם קוברים את תחנות האזוריות.

איוב קרא: אין שום צידוק לפרסם ברדיו האזורי אם יכולים לפרסם בארצי.

איוב קרא: תהיה תחרות, ואני מעריך שהתחנות האזוריות ייפגעו.

איוב קרא: איך אנחנו עוזרים להם עד גמר הזיכיון או החוזה?

אורי אולניק: ישבנו בחדר הזה, ועבר פה חוק שאמנם הגיע ביוזמה של שני חברי כנסת מחוץ לממשלה, אבל הן קיבלו סט של הגנות שיעזרו לאיתנות הפיננסית שלהן.

אורי אולניק: קיבלו עזרה בנושא חדשות, קיבלו עזרה בנושא של תקופת הזיכיון.

אבשלום וילן: האם אתם מתנגדים להצעת הסיכום שלי, שתביאו בטווח של כמה ימים, שיחליט היו"ר, את הדפים הכלכליים, תציגו את הקונספציה, כדי שנוכל לקבל החלטה ולהתקדם.

אמיר לוי: אין לנו שום בעיה, אין לנו שום דבר להסתיר, נגיש נייר לוועדה, שיציג את הרקע ואת הסיבות לשינוי, וניתוח מסוים שעשינו.

אמיר לוי: חשוב לי להבהיר שבסופו של דבר השאלה המרכזית היא האם הוועדה רואה לנכון מצב שבו המדינה – וזה לא חשוב אם זה באמצעות תאגיד או משרד הביטחון – רוצה לשלוט בשוק שבבסיסו אמור להיות מסחרי, בדיוק כמו כל שוק אחר, כמו העיתונות, כמו הטלוויזיה.

אמיר לוי: או האם הממשלה רוצה לשמר את החלק הציבורי שבו – וזה חשוב מאוד – אבל עיקר הפעילות בשוק הזה פרטית.

אבשלום וילן: אתה נכנס לדיון מרתק, עד כמה הציבור – רשות השידור אמורה להיות רכוש הציבור ולא רכוש הממשלה – לצערי הרבה פעמים לא עושים את ההבדלה הזאת, וכאשר עפים ריקושטים פוליטיים זה קשה לה מטבע הדברים.

אבשלום וילן: אני בהחלט חושב שהדיון הזה הוא מעניין, ואני לא בטוח עד כמה אני רחוק ממך בזה שצריך לשנות פרופורציות, אבל מי שלא מבין גם את המיוחדות הישראלית, ואת הצורך ברשות שידור עצמאית, בעצם עלול לפוך את התינוק עם המים.

אמיר לוי: אנחנו אומרים שתפקידו של השידור הציבורי זה לספק שידור ציבורי, שיהיה בלתי תלוי, שייתן הפקות מקור, אבל לא שיתחרה על נתח שוק, שיהיה לו מכסימום רווח.

אמיר לוי: זו לא המטרה של השידור הציבורי.

אמיר לוי: תחנות הרדיו ימשיכו ליהנות מאגרה שלא קיימת, לא לתחנות האזוריות ולא תהיה קיימת לתחנה הארצית, אם וכאשר תהיה.

אמיר לוי: זו הכנסה שקיימת לפי חוק, וזה לא מעט.

אמיר לוי: לכן אי אפשר להגיד שהשידור הציבורי ייעלם.

שלום שמחון: יש לנו שני נושאים נוספים שנדון בהם במסגרת הצעת החוק הזאת שקשורים באופן עקיף לרדיו האזורי.

שלום שמחון: עניין אחד זה תיקון שהרשות השניה מבקשת לבצע בעניין היו"ר חברת החדשות, שלא יוכל להיות יו"ר חברת חדשות כאשר הוא מכהן כמנכ"ל רשות השידור.

שלום שמחון: בעניין הזה נעסוק בישיבה הבאה.

שלום שמחון: העניין השני הוא תוספת שאני מבקש להוסיף לחוק הזה, שעוסקות בסנקציות שיינקטו כלפי המפרסמים ברדיו הפירטי.

אבשלום וילן: בשני הדברים אני תומך בעמדתך.

שלום שמחון: את זה אנחנו נעשה בישיבה הבאה.

שלום שמחון: לכן, השבועיים שמבקשים נציגי הרדיו האזורי על מנת להביא את המומחה מטעמם יש להם.

אתי בנדלר: כיוון שמר לוי אמר שככל הנראה יהיו הצעות לשינויים בנוסח סעיף 52 להצעת החוק, ככל שאפשר תגישו לוועדה מסמך כדי שנוכל לעיין.

אמיר לוי: רציתי לפרט, אבל לאור הדיון היום אני מעדיף שלא.

אמיר לוי: אני מציע שנשב בנפרד אחר כך עם יו"ר הוועדה, ונציג מה חשבנו.

שלום שמחון: מר שקלר, מאחר ונאמר על ידי הגברת בת צור, שעדין לא גיבשתם עמדתכם לגבי הרדיו האזורי - -

מוטי שקלר: גיבשנו עמדה, אבל לא עם האוצר.

נאוה בת צור: אין החלטה סופית של מועצת הרשות, אבל יש עמדה של הרשות השניה.

שלום שמחון: כמה זמן אתם צריכים כדי להציג פה עמדה סופית?

מוטי שקלר: שבועיים.

שלום שמחון: בואו נגיד שבעוד שבועיים נעשה שני דברים.

שלום שמחון: אחד, תציגו מה שהכנתם והרשות השניה תציג את עמדתה.

שלום שמחון: האוצר, באותה ישיבה, יציג את מה שמסתמן אצלו.

שלום שמחון: ונדון גם בעניין יו"ר ערוץ החדשות.

שלום שמחון: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.