הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 16, 2003-11-04 12:00

רן כהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא ההשלכות של מה שמכונה הצעת חוק המדיניות הכלכלית, מה שפעם היה נקרא חוק ההסדרים, על נושא העובדים הזרים.

רן כהן: כפי שאני מבין, מדובר בעיקרו של דבר על שלושה תחומים: הגדלה של ההיטל בשל העסקת עובד זר; החמרת הענישה בגין העסקת עובד זר בלתי חוקי; והסמכת שר התעשייה, המסחר והתעסוקה למנות שוטרים כמפקחים.

רן כהן: אני מבין שנמצאים כאן נציגי משרד האוצר ונציגת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

רן כהן: אני רוצה לבקש מכם להציג בפנינו את העניין.

איריס גינזבורג: בחוק ההסדרים הנוכחי נכללים שלושה צעדים נוספים במסגרת מדיניות הממשלה לצמצום העסקה של עובדים זרים, בין אם חוקיים ובין אם לא חוקיים.

איריס גינזבורג: מדיניות הממשלה כוללת שלושה מישורים מרכזיים: הפחתת מספר העובדים הזרים החוקיים, בין בצד הביקוש ובין בצד ההיצע; הגברת האכיפה כנגד מעסיקים של עובדים לא חוקיים; והעלאת עלות ההעסקה של עובדים זרים חוקיים ולא חוקיים שנועדה לצמצם את הביקוש לעובדים זרים בכלל.

איריס גינזבורג: הצעד הראשון הוא העלאת עלות ההעסקה באמצעות הגדלת היטל המעסיקים, שכבר נחקק ועומד כרגע על שיעור של 8% מהשכר, כשבשלב ראשון ההעלאה תהיה ל-20% מהשכר.

איריס גינזבורג: יש החרגה של עובדים מסוימים.

איריס גינזבורג: יש החרגה של עובדים שמשתכרים למעלה מפעמיים השכר הממוצע במשק כי הם לא מהווים תחרות לעובדים ישראלים שנדחקו מענפים מסוימים עקב הגידול במספר העובדים הזרים הקלאסיים.

רן כהן: זה נכון בעיקרו של דבר למומחים באמת, לא לעובדים זרים.

איריס גינזבורג: אנשים שהמומחיות שלהם באה לידי ביטוי בשכר שהם מקבלים.

איריס גינזבורג: יש גם החרגה של ענף הסיעוד, שהיתה קיימת כבר בחקיקה הנוכחית בהיטל הקיים, שם זה לא יחול.

רן כהן: ושם מה הוא השיעור הנוכחי?

איריס גינזבורג: בסיעוד אין היטל מעסיקים בכלל.

דורון רז: יש היטל.

דורון רז: יש היטל בגובה של 10% על שיעור השכר שמשולם באמצעות חוק הסיעוד.

איריס גינזבורג: אין היטל על מעסיקים.

איריס גינזבורג: יש אגרות.

דורון רז: אני עומד על כך.

דורון רז: העסקה של עובד זר בסיעוד מתחלקת על-פי חוק הסיעוד לשני חלקים, חלק על מי שמועסק דרך חוק סיעוד וחלק שמועסקים באופן פרטי.

דורון רז: נציבות מס הכנסה הטילה מס כולל על הכול.

דורון רז: לאחר התדיינות איתם הם ביטלו את המס הכולל ובסופו של דבר החזירו מס של 10% על החלק שמשולם על-ידי חוק הסיעוד.

דורון רז: אלה עובדות שאי אפשר להתווכח עליהן.

שושנה שטראוס: הפטור הוא רק להעסקה בידי יחיד ואם זה חברת סיעוד שמעסיקה, הפטור לא חל עליה.

איריס גינזבורג: יכול להיות שזאת ההבחנה כי הפטור ניתן למעסיק סיעודי.

שושנה שטראוס: אני מתקנת את עצמי.

שושנה שטראוס: הפטור שקבעו הוא ל"עובד זר המועסק כדין במתן טיפול סיעודי".

שושנה שטראוס: כל עובד זר שמועסק כדין במתן טיפול סיעודי פטור מהיטל.

דורון רז: זה לא נכון בפועל.

דורון רז: יש לי מכתב של נציבת מס הכנסה.

רן כהן: אז תשתמשו בלשון החוק כדי להגיד שמס הכנסה נוהג שלא כחוק.

רן כהן: אולי עכשיו התברר לך בכלל שאתה זכאי לפטור.

דורון רז: בעקבות הדיון שהיה עם מר חיים דוקלר, סגן נציבת מס הכנסה - - -

רן כהן: אמרה גברת איריס גינזבורג מה שאמרה, אתה הערת מה שהערת.

רן כהן: נתתי להיכנס לזה כי הבנתי שיש כאן התנגשות בין המצב הפורמלי לבין המציאות בשטח.

רן כהן: עכשיו קראה גברת שושנה שטראוס את לשון החוק.

רן כהן: אם זה מה שכתוב בחוק, תשתמש בחוק כדי להיות פטור מההיטל הזה.

רן כהן: לנו חשוב לדעת אם המדינה מטילה את ההיטל הזה על עובדי הסיעוד, כן או לא.

רן כהן: זה מה שמעניין אותנו.

רן כהן: אם התשובה היא לא אז קח עורך-דין ותשתמש בו כדי לבטל את זה.

איריס גינזבורג: לגבי ענף החקלאות, מדובר בשיעור אחר של העלאה.

איריס גינזבורג: מעסיקים של עובדים זרים בענף החקלאות יידרשו לשלם 10% ולא 20%, ולא תהיה גם העלאה הדרגתית לפי החוק המוצע עד 2008 ל-40% כפי שקיים לגבי יתר הענפים.

רן כהן: תוכלי לומר לנו מה היחס בין ההיטל הזה לבין השוואת התנאים של עובדים זרים לעובדים ישראלים?

רן כהן: מדוע אתם לא הולכים בשיטה של השוואת תנאים מוחלטת?

רן כהן: הרי כך היה צריך להיות.

רן כהן: למה העסקת עובדים זרים צריכה להיות באמצעות היטל ואילו העסקת עובדים ישראלים היא באמצעות צורת מיסוי אחרת?

איריס גינזבורג: כל עוד זו השיטה ואלה הכלים הקיימים אז כשלב ראשון בטווח הקצר אנחנו רואים את הכלי הזה של הגדלת היטלים ואגרות וכלים נוספים שכבר נקטנו בהם כמענה מיידי להגדלת עלות ההעסקה של עובד זר באופן כזה שייצור העדפה להעסקה של עובד ישראלי.

איריס גינזבורג: הוועדה בטח מכירה גם את החלטות הממשלה בנושא המעבר לשיטה אחרת לגמרי, שיטה של זיכיונות.

איריס גינזבורג: יש כרגע ועדה שעוסקת בנושא הזה והמלצותיה יתפרסמו בזמן הקרוב.

איריס גינזבורג: מטרת השיטה החדשה להביא לכללי משחק שיגרמו לכך שתנאי השוק יכתיבו את עלות העסקתם של עובדים זרים.

איריס גינזבורג: בצורה כזאת למעשה ייקבע המחיר האמיתי שנגזר מביקושים אמיתיים וזה יביא לאיזון נכון יותר בין עובדים ישראלים לעובדים זרים.

איריס גינזבורג: אבל כל עוד השיטה לא שונתה אנחנו נמצאים עדיין במצב של מגבלת היצע שהיא מלאכותית למעשה.

איריס גינזבורג: מגבלת ההיצע היום נקבעת על סמך היתרים.

איריס גינזבורג: כשהביקוש הוא למעשה בלתי מוגבל, גם הביקוש לעבודה מצד העובדים הזרים שמוכנים לעבוד פה בשכר נמוך וגם הביקוש מצד המעסיקים, כל הזמן נוצר לחץ גם להגדיל את מספר ההיתרים וגם להעסיק באופן בלתי חוקי.

איריס גינזבורג: חשוב לציים שהמהלך הזה של הטלת היטל יתקיים גם לגבי עובדים חוקיים וגם לגבי עובדים בלתי חוקיים.

איריס גינזבורג: ברגע שמעסיק ייתפס בהעסקה בלתי חוקית ייגבה ממנו ההיטל הזה רטרואקטיבית.

איריס גינזבורג: כך שההיטל הזה גם יעלה אפקטיבית את עלות ההעסקה של עובד בלתי חוקי.

רן כהן: מה ההערכה שלכם לגבי הכנסות המדינה מהעלאת ההיטל הזה?

איריס גינזבורג: ההערכה היא להכנסות של כ-300 מיליון שקלים.

איריס גינזבורג: חשוב לי לציין שהרציונל שעומד מאחורי שינוי החקיקה הזה הוא לא הגדלת הכנסות המדינה אלא בפירוש הגדלת עלויות ההעסקה של עובדים זרים באופן כזה שיביא לכך שמעסיקים יעדיפו להעסיק עובדים ישראלים.

אסף אדיב: מהדברים שאת אומרת משתמע שברגע שיוכנס ההסדר החדש של הזיכיונות כל התהליך הזה פשוט יבוטל?

איריס גינזבורג: לא בהכרח.

איריס גינזבורג: הוועדה כרגע בוחנת את האפשרויות להפעלת השיטה החדשה.

איריס גינזבורג: יכול להיות שחלק מההמלצות יהיו גם לשנות את החקיקה הקיימת אבל זה לא משהו שאני יכולה כרגע להצהיר עליו.

רן כהן: באילו תנאים אתם תוכלו לעבור מהשיטה הנוכחית שאתם מנהיגים, של הטלת היטל, אל החלת כל עלויות העבודה שכלולות בחוק הנוכחי על העסקה?

שושנה שטראוס: ההפרש בין עלות העובד הזר לבין עלות העובד הישראלי הוא לא פועל יוצא מאי-החלת חוקי העבודה על העובד הזר.

שושנה שטראוס: כל חוקי העבודה והסכמי העבודה חלים על העובד הזר והמעסיקים אמורים לשלם כפי שמשלמים לעובד ישראלי.

שושנה שטראוס: אבל יש מניעה חוקית אחת שזה הביטוח הלאומי.

שושנה שטראוס: העובדים הזרים לא מבוטחים בכל הענפים של הביטוח הלאומי שהעובדים הישראלים מבוטחים בהם ולכן תשלום הביטוח הלאומי עבור העובד הזר הוא נמוך יותר.

שושנה שטראוס: מלבד זה, יש את הנושא של היצע וביקוש.

שושנה שטראוס: מאחר שהעובד הזר הוא חלש ולא יודע את זכויותיו ולא יכול לדרוש את זכויותיו, לכן פעמים רבות העלות נופלת.

רן כהן: כלומר שגם עכשיו, לאחר שזה עולה ל-10% בחקלאות ול-20% בשאר הענפים, עדיין כדאי יותר להעסיק עובד זר ביחס לעובד ישראלי שמשלם ביטוח לאומי ומס בריאות.

שושנה שטראוס: העובד הישראלי משלם ביטוח לאומי ומס בריאות והוא גם מודע לזכויות ומוכן לתבוע את השעות הנוספות שלו.

שושנה שטראוס: הוא יודע להתלונן ויודע לדרוש יותר, הוא מוכן לבקש יותר.

שושנה שטראוס: זאת אומרת, יש את הפן המשפטי החוקי ויש את הפן המעשי.

איריס גינזבורג: יש אלמנטים נוספים שמשפיעים על הכדאיות.

איריס גינזבורג: התפוקה של עובד זר ברוב המקרים היא גבוהה יותר מתפוקה של עובד ישראלי.

איריס גינזבורג: כל האלמנטים האלה מצטברים ביחד ובסופו של דבר מביאים לפער.

איריס גינזבורג: המחקר האחרון שאני מכירה שערך בנק ישראל מצביע על פער של כ-40% בעלויות ההעסקה.

רן כהן: אני מבקש לשמוע הערות מהאנשים שמייצגים פלחים שונים של הנושא הזה.

רן כהן: נעשה את זה בתמצית כיוון שרצינו לדון בעוד שני נושאים חשובים מאוד שכלולים בחוק הזה שכידוע עולה היום אחר-הצהרים במליאה.

נתן פרנקל: אני יושב-ראש ועדת עובדים זרים בהתאחדות הקבלנים.

נתן פרנקל: אני רוצה לומר כמה דברים שהם אולי לא נעימים.

נתן פרנקל: יושבים פה נציגי משרד האוצר ומדברים כאילו הם יושבים בהרצאה בנושא היצע וביקוש.

נתן פרנקל: מה שהם לא אומרים, שהם מרסקים לחלוטין את ענף הבניין.

נתן פרנקל: ריסקתם ואתם גומרים עכשיו את הריסוק הסופי, אתם מועכים את ענף הבניין.

נתן פרנקל: ענף הבניין לא הביא את הפועלים הזרים כי בוקר אחד הוא התעורר ואמר: חבר'ה, בואו נביא עובדים זרים למדינת ישראל.

נתן פרנקל: אם נלך אחורה, בשנים אחרי מלחמת ששת הימים נכנסו לענף הפועלים הפלסטינים בברכתה ובעידודה של ממשלת ישראל.

רן כהן: מר פרנקל, לא אפריע לך אבל אני מבקש ממך, הוועדה הזאת עסקה בכל ההיסטוריה.

רן כהן: את הרקע אנחנו מכירים.

רן כהן: מאחר שעל סדר היום יש עוד שני נושאים, אנא אמור מה זה עושה לכם.

נתן פרנקל: מה שזה עושה, זה פשוט מרסק אותנו.

נתן פרנקל: אין עובדים ישראלים.

נתן פרנקל: אני רוצה לומר פה את האמת.

נתן פרנקל: כשנכנסתי לכאן ספרתי על גג הכנסת 22 עובדים זרים שבונים את כנסת ישראל, ולמטה היו בוודאי יותר.

רן כהן: יש לי דיווח עליהם.

נתן פרנקל: הם עובדים פה, והם עובדים על-פי חוק, הם לא הסתננו לפה.

נתן פרנקל: הם הגיעו לכאן כי מישהו הרשה להם להגיע לכאן.

נתן פרנקל: כאשר אותו קבלן שזכה במכרז הבינוי בכנסת התחרה ממשלת ישראל אמרה לו: אתה יכול להביא לכאן כך וכך עובדים זרים, ועל זה הוא מתבסס.

נתן פרנקל: אם הוא היה מתבסס על עובדים ישראלים שעלותם היתה גבוהה ב-40% הוא לא היה מקבל את העבודה.

נתן פרנקל: מקובל עלינו להכניס לענף עובדים ישראלים, אנחנו לא נגד.

נתן פרנקל: אני עכשיו עובד בטורונטו.

נתן פרנקל: עלות של עובד קנדי למעביד היא בסדר גודל של 150-199 שקל לשעת עבודה.

נתן פרנקל: אם יגרמו בצורה מסודרת לכך שזאת תהיה העלות במדינת ישראל, אני אחיה עם זה.

נתן פרנקל: לדעתי זה מה שיהיה פה בסוף.

נתן פרנקל: עכשיו, ממה נפשך?

נתן פרנקל: נניח שאני אותו קבלן פה.

נתן פרנקל: אינני יכול מחר ללכת עם עובד שתמחרתי אותו ב-30 שקל לשעה ולהעביר אותו ל-60-70 שקל.

נתן פרנקל: אני לא מסוגל, אחרת אני אפסיד, אני לא אגמור את הפרויקט.

נתן פרנקל: מזה כמה שנים אנחנו אומרים לממשלה שאנחנו איתה אבל בואו נעשה את זה בצורה מסודרת.

נתן פרנקל: בואו תכריזו על פרויקטים לאומיים שעובדים בהם אך ורק עובדים ישראלים.

נתן פרנקל: חברך לסיעה מר אברהם (בייגה) שוחט, שלמדתי איתו ביחד בטכניון, קנה את הרעיון הזה בשתי ידיים.

רן כהן: היתה גם הודעה של שר האוצר הקודם, השר סילבן שלום, שזה מה שיהיה.

נתן פרנקל: מה עשה משרד האוצר, שעכשיו בא לכאן ומציג כך את הדברים?

נתן פרנקל: הוא מתעלם מהבעיות שהוא יוצר אצלנו.

נתן פרנקל: אם משרד האוצר החליט שהוא רוצה לחסל את ענף הבניין, כמו שבזמנו חיסלו את ענף הטקסטיל, שיגידו: רבותי, המדיניות שלנו היא להוציא את ענף הבניין במדינת ישראל כמו שהוציאו את ענף הטקסטיל ושיסתדרו פה אחרת.

נתן פרנקל: אנחנו יודעים איך להתמודד עם זה.

נתן פרנקל: אנחנו לא יודעים להתמודד עם מה שנעשה פה כרגע.

נתן פרנקל: אני לא מסוגל בפרויקט שכזה להחליף עובד זר בעובד ישראלי.

נתן פרנקל: רבותי, זאת האמת, ואתם יודעים את זה.

נתן פרנקל: מצידי תעלו את המחיר של העובד הזר לכמה שאתם רוצים אבל תעשו את זה בצורה מסודרת לאורך ציר הזמן.

נתן פרנקל: יש היום מחסור של קרוב ל-30,000 עובדים בענף.

נתן פרנקל: יד ימין פה לא יודעת מה שיד שמאל עושה.

נתן פרנקל: אנחנו באים ואומרים, אתם רוצים שעובדים ישראלים יעבדו?

נתן פרנקל: נעבוד עם ישראלים.

נתן פרנקל: בואו תעשו כאן תכנית מסודרת.

נתן פרנקל: היתה החלטת ממשלה לפי היו אמורים לתת 1,000 שקל לעובד ישראלי שיכנס לענף אבל אף אחד לא יישם אותה.

נתן פרנקל: לא הקציתם כספים לעניין הזה.

איריס גינזבורג: זה לא בעיה של הקצאת כספים אלא של תקנות שצריכות לעבור.

נתן פרנקל: זה לא מעניין אותי.

נתן פרנקל: מה אני יכול לעשות?

נתן פרנקל: זה כואב לי.

נתן פרנקל: אם אותו קבלן ייקח כעת עובד ישראלי – ואנחנו היום מכשירים עובדים ישראלים, אני אישית בחברה שלי לקחתי 30 עובדים יוצאי אתיופיה ואני מכשיר אותם.

נתן פרנקל: ההכשרה שלהם תסתיים בעוד חודש וחצי והבטחתי להם שהם יקבלו 6,000 שקל, 5,000 שקל ממני ו-1,000 שקל מהאוצר.

נתן פרנקל: אני רימיתי אותם, התוצאה היא שהם לא יקבלו.

נתן פרנקל: כתוצאה מכך אותם עובדים בסיום ההכשרה יברחו ממני.

רן כהן: כבר דיברנו על זה בוועדת הכלכלה.

נתן פרנקל: אבל לא קורה כלום.

רן כהן: מה אתה רוצה, שאני אייצג את הממשלה?

רן כהן: אני מבקש למקד אותך.

רן כהן: יש ארבע שאלות שעליהן אני אבקש אותך ואת מר שגב לענות.

רן כהן: 1) האם בעקבות התקנה הזאת אתם תקלטו יותר ישראלים?

נתן פרנקל: התשובה היא לא.

רן כהן: זאת שאלה חשובה מאוד ונוקבת כי בעצם נציגת משרד האוצר אמרה שהמטרה שלהם היא שיקלטו יותר ישראלים.

רן כהן: 2) מה יקרה מבחינת התחלות הבנייה ותוספות הבנייה?

רן כהן: האם תגבירו בנייה או תקטינו בנייה?

רן כהן: 3) באיזה מידה אתם תקטינו את מספר העובדים הזרים בגין העובדה שיש היטל?

רן כהן: או שאולי לא תקטינו אותו.

רן כהן: 4) מה יקרה למחירי הדירות?

נתן פרנקל: קליטת עובדים ישראלים – התשובה היא לא, מהסיבה שמניתי קודם.

נתן פרנקל: אין עידוד.

נתן פרנקל: הענף אינו מסוגל לממן את זה.

נתן פרנקל: ייקור תשלום הבנייה – בוודאי שכן.

נתן פרנקל: לטווח ארוך כאשר אני אצא לפרויקט חדש אני אתמחר אותו בהתאם לגובה העלויות.

נתן פרנקל: דירה שאני בונה תתייקר ב-3%-4%.

נתן פרנקל: האם נבנה יותר – התשובה היא לא כי אין לי עובדים.

נתן פרנקל: הענף מסוגל לקלוט בקושי 4,000 עובדים בשנה.

נתן פרנקל: לא כי זה מה שהוא מסוגל אלא כי זה ההיצע של השוק, של הצעירים שמוכנים להיכנס לענף, סדר גודל של 4,000-4,500 לשנה.

נתן פרנקל: אם יצמצמו, כפי שהיום מתוכנן לצמצם, העובדים האלה לא יהיו ואני לא אהיה מסוגל לעמוד בלוחות הזמנים.

יהודה שגב: אני מבקש לטעון טענה קשה ומבקש שתתנו לי גם להוכיח אותה.

יהודה שגב: אני טוען שמשרד האוצר מוליך שולל את הממשלה, מוליך שולל את חברי הכנסת, מוליך שולל את השרים ובסופו של דבר יוצר מדיניות בלתי עקבית שגורמת לקריסת חברות ופירמות בהיקף גדול, מה שיגרום להפסד הכנסות ממסים למדינה – שלא נדבר על מה שקורה בחברות ועל פיטורי ישראלים – של מעל למיליארד שקל בשנה רק כתוצאה מאי-טיפול, או טיפול כושל בבעיית כוח העבודה בענף.

יהודה שגב: ועכשיו אני אבקש להוכיח את הטענה שלי.

יהודה שגב: ראשית, משרד האוצר מוביל החלטות, כולל חקיקתיות, שאינן מתבצעות.

יהודה שגב: לדוגמה, קיבלו החלטה לעודד ישראלים לענף הבנייה, חוקקו חוק על תמריץ של 1,000 שקל.

יהודה שגב: לא מעניינים אותי התירוצים.

יהודה שגב: אנחנו הבטחנו לעובדים ואנחנו לא מקיימים את ההבטחה.

יהודה שגב: אנחנו לא מקבלים 1,000 שקל.

רן כהן: זה היה כבר לפני כמעט שנה, אם אני לא טועה.

יהודה שגב: ב-28 בדצמבר 2002.

יהודה שגב: שנית, באוקטובר 2002 ראש הממשלה ביקש מאיתנו לקלוט פלסטינים.

יהודה שגב: קלטנו פלסטינים – 180 ימי עבודה, הם לא היו רק בשנה האחרונה.

יהודה שגב: דבר שלישי, הממשלה בתכנית הכלכלית הקודמת קיבלה החלטה שב-1 בינואר יופעלו חברות הזכיין שדיברה עליהן נציגת משרד האוצר.

יהודה שגב: אולי זה יהיה ב-1 בינואר אבל אני לא יודע באיזו שנה.

יהודה שגב: דרך אגב, זה אמור להיות חלק מהפתרון לחוסר הסדר ולכאוס שיש בבעיית כוח העבודה אצלנו, אבל זה לא מתבצע.

יהודה שגב: הנושא השני הוא ה"ספינינג".

יהודה שגב: לפי נתוני משרד הפנים עזבו 80,000 עובדים זרים את מדינת ישראל מאז תחילת השנה.

יהודה שגב: אז בואו נאמר שהיו צריכים להיכנס במקומם 40,000 ישראלים?

יהודה שגב: הרי זה כל התורה על רגל אחת, שהעובדים הישראלים המובטלים יחליפו את העובדים הזרים.

יהודה שגב: אז עכשיו מתרצים את זה בכך שהמצב הכלכלי קשה והוא שייצר את האבטלה הנוספת, והתירוץ השני שאני שומע הוא: תאר לך מה היה קורה אילו לא היינו מגרשים את ה-80,000, אז היו 350,000 מובטלים ולא 270,000 מובטלים.

רן כהן: ובכל זאת היה לך נתון על מספר העובדים הישראלים שנוספו לענף הבנייה.

רן כהן: אני לא מדבר על עובדים פלסטינים.

יהודה שגב: אנחנו צריכים 45,000 עובדים זרים על מנת לממש את השקפים שהציג אתמול שר הבינוי והשיכון, ואני לא אחזור עליהם פה, אתה מכיר אותם.

יהודה שגב: אנחנו אמרנו שיש צורך ב-45,000 ולא מאמינים לנו אז לקחנו מישהו מהטכניון שיעשה לנו את הבדיקה.

יהודה שגב: אף אחד מהממשלה לא בדק מעולם כמה עובדים צריך, מה הרכבם, איך יבואו, מה שיעור התחלופה.

יהודה שגב: שום בדיקה מקצועית לא נעשתה.

יהודה שגב: מסבירים לי שהאוצר עובד בגרזן עבה והם לא יכולים להיכנס לפרטים.

יהודה שגב: מדובר בענף של 10% מהתוצר, אבל אי אפשר להיכנס לפרטים ...

רן כהן: האם לא היתה לכם אף פגישה עם האוצר כדי לדעת מה המשמעויות?

יהודה שגב: פגישות היו אבל לא נעשתה אף עבודה מקצועית.

נתן פרנקל: עבודה מכוונת לא נעשתה מעולם.

רן כהן: בתפקידי כשר התעשייה והמסחר לא היו שום ענף שדנו בו ושום נושא שבו נגענו שלא ישבתי עם כל הגורמים, כולל העובדים.

יהודה שגב: אגיד לך מה תעשה הצעת החקיקה שמופיעה פה, היא תייצר הרבה מקומות עבודה לפקידים בשירות הציבורי.

יהודה שגב: עכשיו אני רוצה גם להוכיח.

יהודה שגב: כתוב פה כך: 500 שקל אגרת בקשה שעלינו להגיש למשרד העבודה והרווחה – מישהו צריך לגבות, עכשיו צריך להקים מנגנון; 4,125 שקל לאגרה שנתית (אנחנו קוראים לזה "מס גולגולת") שעלינו להגיש למשרד הפנים – גם שם יהיה צורך ביותר פקידים כדי לגבות; המס שתיכף נדבר עליו של 20% שייגבה על-ידי מס הכנסה – גם שם צריך פקידים שייגבו את המס.

יהודה שגב: אתה מבין לאן שולחים את הקבלן?

יהודה שגב: תלך למשרד העבודה, תלך למשרד הפנים, תלך למשרד האוצר.

יהודה שגב: בשביל מה?

יהודה שגב: אמר לך מר נתן פרנקל: אתם רוצים 20,000?

יהודה שגב: תגידו 20,000 שקל, תחלקו את זה ב-12 חודשים ואנחנו נשלם לכם איך שאתם רוצים.

יהודה שגב: למה כל הבירוקרטיה הזאת?

יהודה שגב: אני לא מבין את השיגעון הזה.

יהודה שגב: מסבירים לי שזה נועד להקשות עלינו.

יהודה שגב: מי עושה קשיים?

יהודה שגב: זה מייצר מקומות עבודה לעוד ועוד פקידים, לא שום דבר אחר.

אמנון נגר: דווקא מפטרים עכשיו עובדי מדינה ומכניסים במקומם עובדי קבלן.

יהודה שגב: ודבר אחרון, אני רוצה לדבר על הנזקים.

יהודה שגב: כתוצאה מכך שאין לנו עובדים – שאלת איך זה ישפיע: זה לא ישפיע.

יהודה שגב: אתה יודע למה?

יהודה שגב: כי מי שעובד ב"שחור" ימשיך לעבוד ב"שחור", הוא לא ישלם את ה-20% ולא ישלם את ה-10%, הוא לא ישלם את האגרה.

רן כהן: זה דווקא אמור לעודד לעבוד ב"שחור".

יהודה שגב: ככה זה עובד, הכול עובד ב"שחור".

יהודה שגב: זה דבר אחד שהגזירות האלה יעשו.

יהודה שגב: הדבר השני, הקבלנים הממוסדים ייצאו מהשוק הזה ואנחנו נשאיר את העבודה לחאפרים.

יהודה שגב: והדבר השלישי, אני באמת לא מצליח להבין את המדיניות של הממשלה.

יהודה שגב: הקימו משטרת הגירה, יש את שירות התעסוקה.

יהודה שגב: ראיתי בספרים שעולה בערך 150 מיליון שקל להחזיק את מדיניות הגירוש של מדינת ישראל.

יהודה שגב: אין אף אגורה לעידוד ישראלים לעבוד בענף הבניין אבל 150 מיליון שקל כדי לגרש עובדים זרים יש.

יהודה שגב: אז גירשו אבל זה לא פתר את הבעיה.

יהודה שגב: מעלים את המחיר וזה לא פותר את הבעיה.

יהודה שגב: חברים, אנחנו בכאוס מוחלט בנושא העובדים ואין אף אחד שרואה את התמונה הכוללת.

צ'ליק ניסן: אני יושב-ראש איגוד הקבלנים ברחובות.

צ'ליק ניסן: אני קבלן בינוני-קטן.

צ'ליק ניסן: הרשו לי לספר למשרד האוצר בכמה מילים על עבודה עברית.

צ'ליק ניסן: הבנים שלי עובדים בבניין.

צ'ליק ניסן: אבי בן של קבלן.

צ'ליק ניסן: בכל ישיבה שיש בארגון שלי אני מציע לחברים: אל תתחילו לעבוד, אסור לעבוד במדינה הזאת.

צ'ליק ניסן: כתוצאה מזה חברים מחפשים עבודה בהונגריה, ברומניה, בפולניה ובמקומות אחרים.

צ'ליק ניסן: למה?

צ'ליק ניסן: כי בארץ הזאת אני, שכרגע מבצע פרויקט של 17,000 מטר, אין לי עובדים.

צ'ליק ניסן: מוטל עלי קנס של 1,500 שקל פר דירה פר יום עיכוב, זה הקנס שאני צריך לשלם כי אני קבלן מבצע.

צ'ליק ניסן: אין לי עם מי לעבוד.

צ'ליק ניסן: אצלי לא יעבוד פועל לא חוקי כי אני לא רוצה לגמור את הקריירה בבית-סוהר אחרי 41 שנים שאני בונה את הארץ.

צ'ליק ניסן: אני בא למי שהזמין ממני את העבודה ואומר לו שאני לא אגמור בזמן כי אין לי עובדים.

רן כהן: כמה עובדים חוקיים יש לך?

צ'ליק ניסן: 12 עובדים, עם זה אני בונה 17,000 מטר.

צ'ליק ניסן: יש לי 37 ויזות אבל המדינה סגרה את השמים.

צ'ליק ניסן: היום הודיעו לי שני עובדים שיש להם בעיות בבית והם חוזרים לארצותיהם.

צ'ליק ניסן: זאת אומרת, אני אשאר עם 10 עובדים ואני לא יכול להביא עובדים אחרים במקומם.

צ'ליק ניסן: עכשיו, למה להביא?

צ'ליק ניסן: פשוט מאוד.

צ'ליק ניסן: יש תופעה מוכרת בארץ שאתם לא רוצים לדבר עליה: מובטלים ישראלים – אני אומר ישראלים ולא יהודים – שבאים אלי בבוקר ואומרים: תחתום שאני לא מתאים.

צ'ליק ניסן: אני בכוונה אומר: דווקא נראה לי שאתם מתאימים מאוד.

צ'ליק ניסן: הם לא שואלים אותי כמה הם ירוויחו.

צ'ליק ניסן: הם אומרים לי: תחתום שאנחנו לא מתאימים.

צ'ליק ניסן: למה לא מתאימים?

צ'ליק ניסן: פשוט מאוד, כי הם רוצה את דמי האבטלה או לעבוד ב"שחור".

צ'ליק ניסן: עוד הערה אחת, אתם טועים אם אתם חושבים שאתם תגבו כסף מאלה שעובדים ב"שחור".

צ'ליק ניסן: שמעתי כאן הסבר מושכל שיגבו את הכסף גם מאלה שעבדו באופן בלתי חוקי.

צ'ליק ניסן: ממי תגבו את הכסף?

רן כהן: מאלה שייתפסו.

צ'ליק ניסן: אני מהשטח.

צ'ליק ניסן: אני אמנם לא עובד עם מלט אבל אני נמצא ב-6:30 מדי בוקר בבניין וגומר ב-9 בלילה, אם אני גומר, כי בלילה אני לא ישן כי אין לי איך לגמור את העבודה.

צ'ליק ניסן: את לא תוכלי לגבות את הכסף הזה כי את לא תדעי כמה זמן עבד הפועל הבלתי חוקי.

צ'ליק ניסן: תתפסי אותו היום אבל הוא בוודאי לא יצהיר לפניך שהוא עובד כבר שנה כדי שתגבו ממנו את הכסף.

צ'ליק ניסן: וגם המעביד שיודע בוודאות שהוא לא יכול להשיג עובדים, אין לו ברירה, זה חוק כלכלי, אנשים רוצים לאכול.

צ'ליק ניסן: תודה רבה.

אברהם דניאל: אני מזכיר איגוד מגדלי הפרחים, חבר בלשכת המסחר.

אברהם דניאל: אני רוצה להגיד לך כמגדל פרחים שהמדיניות שלכם הולכת פשוט לחסל אותנו.

אברהם דניאל: מעלינו היום למעשה יש – מלבד העבודה הקשה היום-יומית – משטרה, אגרות, שירות התעסוקה, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, מס גולגולת וכל מיני פטנטים.

אברהם דניאל: למעשה במקום שנעסוק במקצוע החקלאות אנחנו עוסקים ומתמודדים מול עב"מים.

אברהם דניאל: למה?

אברהם דניאל: אמרו לנו: אנחנו נסדיר לכם את עניין העובדים הזרים, תלכו לשלם, תוך שבועיים אתם תקבלו את העובדים.

אברהם דניאל: זאת היתה הברקה.

אברהם דניאל: איזה שבועיים, איזה חודשיים.

אברהם דניאל: אין עם מי לדבר.

אברהם דניאל: בושה וחרפה.

אברהם דניאל: היום כשאני משלם את הכסף אין לי תמורה בעד האגרה כי אני מדבר אל האוויר.

אברהם דניאל: משרד הפנים בכלל לא מתייחס אלינו, אנחנו לא קיימים עבורו.

אברהם דניאל: באשר ל-10%, אולי תסבירו לי כמה ישראלים יבואו לעבוד בענף אם תגבו מאיתנו 10%?

אברהם דניאל: הרי שר האוצר בעצמו לא מאמין שאפילו ישראלי אחד יבוא לחקלאות.

אברהם דניאל: ראינו את הדוגמה של האישה המובטלת שאמרה שהיא מוכנה לעבוד בכל דבר שיגידו לה, אבל כשהיא הרימה את הסל של העגבניות היא אמרה: זה לא בשבילי.

אברהם דניאל: אני רוצה לשאול אתכם שאלה, אם אתם רוצים לחסל אותנו למה לכם להרוג אותנו לאט-לאט?

אברהם דניאל: תטילו עלינו ישר מס של 80%, תגמרו אותנו במכה, תגמרו את הסיפור.

רן כהן: אבל אני מבין שאצלכם השינוי הוא של 2%.

אברהם דניאל: לא, אני מדבר בכלל על כל ה-10%.

רן כהן: מה ההשפעה נטו של המעבר ממס של 8% ל-10%?

אברהם דניאל: היום רוב החקלאים לא מסוגלים לשלם את ה-8%.

אברהם דניאל: נפגשנו גם עם מנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בעניין הזה ואנחנו עושים בדיקה כלכלית.

אברהם דניאל: אנחנו יכולים להוכיח לו שהוא למעשה הולך לחסל את החקלאות.

אברהם דניאל: היום חקלאים רבים לא משלמים כי הם לא מסוגלים לשלם.

אברהם דניאל: אז מה, יביאו אותם למשפט ויסגרו להם את המשקים?

אברהם דניאל: זה בדיוק המצב.

אברהם דניאל: בחקלאות ישראלים לא עובדים והמס הוא ענישה בלבד, הוא לא יביא אפילו עובד נוסף אחד מעבר למה שקיים.

אברהם דניאל: מה שקיים הרי קיים, אין לי ספק, אבל זה לא יביא לכם עובד אחד.

אברהם דניאל: בבקשה תוכיחו לי שזה יביא עובד אחד לחקלאות.

אמנון נגר: אני ראש תחום עובדים זרים במשרד החקלאות.

אמנון נגר: אני לא יודע מה קורה בתחום הבניין או בתחומים אחרים אבל דוח מבקר המדינה 53ב' – אני נכנסתי לתפקיד רק בחודש מאי והספקתי ללמוד אותו אז – נגע בתחום החקלאות.

אמנון נגר: הוא נגע בתחומים מסוימים ואנחנו שיפרנו אותם, עשינו מקצה שיפורים ואף החמרנו.

אמנון נגר: אבל לא זאת הבעיה.

אמנון נגר: הבעיה היא בעליהום שעושים על הענף הזה, על כל הנושא של החקלאות ועל העובדים הזרים בחקלאות.

אמנון נגר: מכסת העובדים הזרים שניתנה לחקלאות על-ידי הממשלה כולה התמלאה, למעט אחוז קטן של "ברחנים".

אמנון נגר: היתר כולם עובדים בחקלאות, ואם מישהו ברח אז הוא גם כן ממשיך לעבוד בחקלאות.

אמנון נגר: זה דבר ראשון וחשוב, לעומת מגזרים אחרים שאני לא אדבר עליהם.

אמנון נגר: התשומות בחקלאות הן גדולות מאוד וכאשר מטילים על החקלאי מס של 10% ומס גולגולת ואגרות שונות למעשה מתישים אותו.

אמנון נגר: רוצים למעשה לקטוע או לגזום או לגדום את החקלאות.

רן כהן: נדמה לי שיש פה איזה אי-הבנה.

רן כהן: אתה עובד משרד החקלאות, הלא כך?

רן כהן: אז אתה מייצג את הממשלה.

אמנון נגר: אני מייצג גם את הממשלה וגם את החקלאים.

שרון גמבשו: אתה לא יכול לעשות את זה.

שרון גמבשו: עמדת הממשלה כבר נקבעה.

רן כהן: למיטב ידיעתי, בסוגייה הזאת יש התנגשות בין החקלאים לבין עמדת הממשלה.

אברהם דניאל: שר החקלאות דווקא תומך בעמדה שלנו.

אמנון נגר: אז אני חוזר בי.

רן כהן: בנשמתך אתה עם החקלאים, בכסאך אתה בממשלה.

רן כהן: הבנתי את העניין.

רן כהן: ההערה הובנה, גם ערכית היא הובנה.

אבי שדה: אני מרכז החקלאות בערבה התיכונה.

אבי שדה: קודם כול הייתי מבקש להעיר הערה לגבי הנתון הזה שגלגלו כאן כאילו עובד זר עולה פחות מאשר עובד ישראלי.

אבי שדה: אני חושב שאולי היה מן הטעם הטוב לבוא פעם אחת ולבדוק את זה ולראות אם המצב הוא לא שונה לגמרי.

אבי שדה: נכון להיום להעסיק עובד ישראלי עולה פחות מאשר להעסיק עובד זר, לפחות אצלנו בחקלאות.

אבי שדה: בחקלאות שלנו אני משלם הרבה יותר עבור העסקת עובד זר מאשר עבור עובד ישראלי.

אבי שדה: אני מדבר על מה שקורה מעבר לשכר המינימום.

אבי שדה: בל נשכח, אנחנו מתעסקים בחקלאות שלא יודעת לשלם את מה שהאנשים המכובדים האלה מדברים עליו.

אבי שדה: אני לא מכיר את המספרים האלה.

אבי שדה: הלוואי שאני כבעל משק חקלאי הייתי מרוויח את מה שהעובדים שלהם מרוויחים.

אבי שדה: אלה פני הדברים היום בחקלאות, שיהיה ברור לכם.

אבי שדה: קמה ועדה של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה במטרה לבדוק את כושר התשלום של החקלאים לכל המיסוי הזה, והרי זה לא רק 10%, זה גם הרבה יותר מזה.

אבי שדה: האם לא מן הטעם הטוב היה להמתין עד שהוועדה הזאת תגיש את המלצותיה?

אבי שדה: הרי הוועדה הזאת כבר היום אומרת שאין בכלל שום סיכוי שחקלאי ישראל מסוגלים לשלם, ברמת התחשיבים הנורמטיביים שעושים לרוב הגידולים שאנחנו מתעסקים בהם היום בארץ.

אבי שדה: רוב הגידולים לא יכולים לשלם את מה שאתם דורשים.

אבי שדה: רוב הגידולים כבר היום, עוד לפני המיסוי הזה, כבר נמצאים במצב שלילי.

אבי שדה: אז מתחילים לדבר איתם על הגדלת המס?

אבי שדה: מה בדיוק האוצר רוצה לגרום פה?

אבי שדה: נחסל את הסיפור?

אבי שדה: זהו, נגמר הסיפור החקלאי?

רן כהן: אז איך שר החקלאות הסכים לזה?

אבי שדה: הוא לא מסכים לזה.

אבי שדה: הוא התווכח.

אבי שדה: הוא הסכים על 3%.

אבי שדה: הוא חשב שזה בכלל צריך להיות אפס אבל דרך חוק ההסדרים גלגלו לאן שגלגלו ובכל פעם הוא חטף עוד נקודה ועוד נקודה.

אבי שדה: עכשיו באים ואומרים: רגע, זה תוספת של רק 2%.

אבי שדה: לא, זה 10%.

רן כהן: אני כבר לא יודע מה לעשות עם הממשלה הזאת.

רן כהן: אנחנו שומעים על הרס מוחלט של ענף הבנייה אבל שר הבינוי והשיכון נשאר במקומו, ועל סגירה של החקלאות אך שר החקלאות נשאר במקומו.

רן כהן: אז יש פה בכלל איזה בעיה פתולוגית.

אבי שדה: זה חֶלֶם בהתגשמותו, זה חֶלֶם מוחלט.

אבי שדה: צריך להבין, דיברתם על כסף וחיסלתם וקברתם אותנו, ואולי ישארו 10% מחקלאי ישראלי שעובדים היום, חקלאים רציניים וגדולים, כאלה שהשתלטו על שטחים גדולים, יכול להיות, אני לא יודע.

אבי שדה: נניח שאנחנו נצליח לשמר משהו מהחקלאות, אז מה, האם לכל אלה אנחנו נצליח להביא עובדים ישראלים במקום העובדים זרים, במקום אלה שלא יהיו כאן מחר?

אבי שדה: הרי אנחנו מנסים את זה כל הזמן.

אבי שדה: תראו איזה עיכובים מייצר כאן משרד הפנים כדי לספק את מה שהמדינה התחייבה לו.

אבי שדה: קיבלנו היתרים כחוק מהמדינה אך לא מסוגלים לתת לנו אותם.

אברהם דניאל: וזה לאחר החלטת בג"ץ.

אבי שדה: כל מה שהיה צריך לקרות כבר קרה והמדינה לא יודעת לעמוד בהתחייבויות שלה.

אבי שדה: הרי מן הטעם הטוב היה שהייתי הולך ומחפש עובדים ישראלים, הרי אני לא מתאבד שיעי, אני רוצה להרוויח, אני רוצה לחיות.

רן כהן: אני מודה לך.

רן כהן: אני יכול לספר לך שלפני שבוע אני העליתי הצעת חוק במליאת הכנסת להקצבת 5 מיליון שקל לעידוד עובדים ישראלים בחקלאות.

אבי שדה: אנחנו מזמינים אותם.

רן כהן: שר החקלאות הסכים אולם ועדת השרים לענייני חקיקה, בגלל התנגדות של משרד האוצר, החליטה שהיא נגד.

רן כהן: אז גם 5 מיליון שקל כדי לעודד כניסת ישראלים לענף לא ניתנו.

קריאה: גם הם לא מאמינים בזה.

רן כהן: אולי תסבירו לי מה ההיגיון כאן.

רן כהן: החוק דיבר על עידוד עובדים חקלאיים שייצאו מהמקומות שבהם הם מובטלים ויילכו לעבוד.

רן כהן: זה גם יחסוך דמי אבטלה וגם אנשים יכנסו לעבודה בחקלאות.

רן כהן: איך אתם מסבירים את העניין הזה?

רן כהן: השאלה שלי תיוותר באוויר.

אסף אדיב: אני מייצג את עמותת "מען" שעוסקת כבר זמן רב בסיוע, בגיוס ובהשמה של עובדים ישראלים, ערבים ישראלים, בענף הבניין בעיקר ובגינון.

אסף אדיב: יש לנו ניסיון מהשטח של כמה מאות עובדים שנכנסו לעבוד ב-15 חברות.

אסף אדיב: אנחנו יצרנו קשר עם החברות והקשר ממשיך ואנחנו מנסים להרחיב אותו.

אסף אדיב: היתה לנו הסכמה על פרוצדורה של עבודה מול התאחדות הקבלנים אך התאחדות הקבלנים מסיבות שלה החליטה לבטל את זה, לצערנו, לפי הערכתנו ללא הצדקה.

אסף אדיב: הכיוון שלנו בנסיון הזה הוא לסייע במגמה של החלפת עובדים זרים בעובדים ישראלים, בענף הבניין לצורך העניין.

אסף אדיב: אנחנו נתקלים בקשיים גדולים מאוד, בין השאר בגלל מדיניות ממשלה לא ברורה שאינה מסייעת בדבר הזה.

אסף אדיב: חלק מהקשיים נובעים מאי-הקפדה על החלטות שהיו, כולל העניין הזה של סבסוד ועידוד והקפדה על פרויקטים ציבוריים שבהם יועסקו ישראלים.

אסף אדיב: יחד עם זה אנחנו חושבים שהכיוון הזה של החקיקה לא מועיל למטרה שאנחנו רואים אותה כמטרה נכונה והיא הדרך הנכונה לפתור את הבעיה.

אסף אדיב: בסופו של דבר יש פה שאלה של אינסנטיב כלכלי.

אסף אדיב: השוק הוא חזק יותר מכל מיני החלטות שמתקבלות.

אסף אדיב: אנחנו חושבים שככלל המגמה צריכה להיות, כפי שאמרה גברת שושנה שטראוס, שכל החוקים – חוק שכר מינימום, הסכמי העבודה הקיבוציים - כולם יחולו על כל העובדים, כולל עובדים זרים.

אסף אדיב: היתה עכשיו פסיקה תקדימית בבאר-שבע על עובד במלונות.

אסף אדיב: ברור לגמרי שמבחינת החוק עובד זר הוא עובד לכל דבר.

אסף אדיב: אם הוא עובד בחברה שחל עליה הסכם קיבוצי, בוודאי מבחינת חוק שכר המינימום, חוק שעות עבודה ומנוחה, שעות עבודה נוספות, כל הדברים האלה המעסיק מחויב לשלם.

אסף אדיב: הבעיה היא שאין אכיפה מספקת של החוק הקיים.

אסף אדיב: הבעיה השנייה היא שקיים חוק אבסורדי ומנוול, שלא קיים בשום מקום אחר בעולם, שמחייב כבילת העובד למעביד.

אסף אדיב: תבינו, זה עבדות, זה אסור לפי אמנת העבודה הבין-לאומית.

אסף אדיב: זאת עבודת כפייה.

אלי פוקסברומר: זה כבר בוטל.

אסף אדיב: בוטל?

אסף אדיב: חדשות מעניינות.

אסף אדיב: אני מקווה מאוד שהוא יבוטל בעשר השנים הקרובות.

נתן פרנקל: אמרת שבשום מדינה בעולם זה לא קיים.

נתן פרנקל: רק להשכלתך, בארצות-הברית ה"green card" כובל את העובד למעביד ספציפי.

רן כהן: יש גם דוגמאות רעות בעולם.

רן כהן: העלאת ההיטל אמורה בעצם ליצור מצב שבו הכדאיות להעסיק ישראלי היא גדולה יותר מאשר להעסיק עובד זר.

רן כהן: אתה מייצג את עמותת "מען" שרוצה להעסיק ישראלים.

רן כהן: אז מה אתה אומר, שזה לא יסייע להעסיק ישראלים?

אסף אדיב: אני טוען שהרעיון הוא נכון אבל הביצוע בעייתי כל עוד החוק הוא חוק של כבילה.

אסף אדיב: פעמים רבות קורה שהמעביד החוקי הוא מעביד אכזרי מאוד והעובד לא יכול לברוח ממנו והוא פוגע בעובד יותר מאשר מעביד בלתי חוקי שהעובד הגיע אליו מרצונו הטוב.

אסף אדיב: הכבילה הזאת יוצרת מצב אבסורדי שמעוות את התמונה.

אסף אדיב: אנחנו לא יודעים מה נכון ומה לא נכון.

אסף אדיב: הנכון הוא לא נכון, והלא נכון הוא נכון.

רן כהן: כלומר, אתה אומר שזה לא יועיל לאותה מגמה שגם אתה רוצה בה ושגם האוצר מכריז עליה, זה לא יעסיק יותר ישראלים.

אסף אדיב: חלק מהטענות של התאחדות הקבלנים הן טענות עובדתיות קשות ונכונות אבל, עם כל הכבוד, אנחנו נתקלים בבעיה עם חלק מהקבלנים.

אסף אדיב: התאחדות הקבלנים מייצגת הרבה מאוד חברות שאנחנו פנינו אליהן, כולל חברת "שפיר".

אסף אדיב: יש בעיה בנכונות של חברות לעשות את המעבר הזה.

אסף אדיב: אנחנו טוענים שחברות הבנייה התמכרו לעבודה הזאת, שהיא עבודה זולה ונוחה של עובד שהוא חצי עֶבֶד.

אסף אדיב: אין דבר נוח יותר מזה.

יהודה שגב: אז למה קלטנו היום 21,000 פלסטינים?

רן כהן: אתה אמרת שזה לא יצלח כל עוד יש מצב של כבילה של העובד אל המעביד וזה בעצם שורש הרע.

רן כהן: אבל עכשיו דיברת על דבר אחר שהוא מעניין יותר, שהמדינה לא נותנת בעצם עידוד לקבלנים לקלוט ישראלים.

רן כהן: מר פרנקל, מר שגב ומר דניאל אמרו קודם מה העידוד שהיה צריך להינתן, וגם אני אמרתי.

רן כהן: לאיזה סוג עידוד אתה מתכוון?

אסף אדיב: אני בעד זה.

אסף אדיב: אני רק אומר שגם בתנאים האלה וגם בתנאים הנוכחיים יש חברות שעושות את המאמץ ומפיקות מזה תועלת ובסופו של דבר מפיקות מזה תמורה שהיא תמורה אמיתית, ועובדה שיש חברות שקלטו ישראלים וקלטו גם מאות עובדים.

אסף אדיב: זאת אומרת, יש אפשרות לקלוט עובדים ישראלים.

אסף אדיב: אמר לי אדם בכיר באחת החברות הגדולות שמעסיקה עובדים ונמצאת בקשר איתנו שהקבלנים לא הבינו עדיין ששם המשחק הוא לגמור את הפרויקט בזמן.

אסף אדיב: אם יש לך קבוצת עובדים בלתי חוקיים ועובדים שבורחים, אתה לא גומר בזמן.

אסף אדיב: נכון שהעובד הישראלי הוא יקר יותר אבל הוא קבוע ואתה יכול לתמחר אותו.

אסף אדיב: באופן הדרגתי זה מה שיקרה.

רן כהן: לא הבנתי מה העידוד שאתה מצפה מהממשלה לתת לקבלנים כדי שיקלטו יותר ישראלים.

רן כהן: ההחלטה הקודמת מדצמבר 2002 היתה לתת 1,000 שקל לעובד פר חודש עבודה בבניין במשך תקופה מסוימת.

רן כהן: הממשלה החליטה, נדמה לי שזה אפילו היה בחקיקה, בחוק ההסדרים, אך זה לא מקויָם.

רן כהן: האם אתה מתכוון לעוד משהו בנוסף לזה?

אסף אדיב: יש דבר שהוא עיקרי והוא חשוב ביותר שלא אוכפים אותו, מדיניות השמים הסגורים.

אסף אדיב: אני יודע שמדי יום מגיעים אנשים חדשים לשדה התעופה.

צ'ליק ניסן: אתה מוכן להגיד מאיפה?

אסף אדיב: מסין.

צ'ליק ניסן: אולי שיושב-ראש הוועדה ישאל למה.

יהודה שגב: כי השחיתות במדינת ישראל ממשיכה לחגוג בכל הענפים האפשריים למעט הבניין.

צ'ליק ניסן: לא התכוונתי להגיד אבל אם ביקשת אז אני אגיד בפירוש.

צ'ליק ניסן: נפתחו מאות ויזות לתעשייה so called.

צ'ליק ניסן: אתה יודע מה התנאי?

צ'ליק ניסן: רק מסין.

צ'ליק ניסן: אתה יודע למה?

צ'ליק ניסן: כי המגייס ועוד כמה אנשים שאני לא רוצה להגיד את שמותיהם לוקחים 5,000 דולר "שחור" ביד.

צ'ליק ניסן: כשאנחנו אומרים שאנחנו לא רוצים להביא עובדים מסין אומרים לנו: תביאו רק מסין.

רן כהן: ומי נותן את האישורים האלה, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה?

קריאה: כולם שותפים.

צ'ליק ניסן: לא התכוונתי לדבר אבל אם אתה שואל אני מכבד אותך ואני עונה.

יהודה שגב: הוא גילה לך רק טפח אבל יש עוד טפחיים.

רן כהן: אני מודה לך על שחשפת את העניין על-פי בקשתי וזה בסדר גמור.

רן כהן: אנחנו נפנה בעניין הזה לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה לקבל דיווח על כל אישור שניתן.

רן כהן: גברת שטראוס, האם יש לך אינפורמציה על האישורים?

שושנה שטראוס: אנחנו נותנים אישור כללי להעסקת עובד.

שושנה שטראוס: אין לנו הפניה לאף מדינה.

רן כהן: האם יש לך אינפורמציה למשל אילו אישורים לייבוא עובדים זרים ניתנו בחודשים האחרונים?

רן כהן: האם היתה התניה לייבוא עובדים ממדינה כלשהי?

שושנה שטראוס: אני יודעת שבהיתרים שאנחנו נותנים אין התניה בכלל לגבי מדינה.

שושנה שטראוס: אנחנו נתנו היתרים על-פי המכסות.

שושנה שטראוס: לבניין היו צריכים לתת 30,000 היתרים, אני חושבת שנתנו קצת פחות, 28,000.

צ'ליק ניסן: לא קיבלנו אף לא עובד אחד.

שושנה שטראוס: אנחנו נותנים היתרים.

רן כהן: אני אפנה כיושב-ראש הוועדה לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה ואבקש לקבל מידע על כל חודש מהחודשים האחרונים, כמה היתרים ניתנו, לאילו יעדים בעבודה על-פי הענפים, והאם היתה הגדרה מאיזה מדינה להביא את העובדים.

יהודה שגב: צריכים לשאול כמה אנשים נכנסו בתכלס למדינת ישראל.

רן כהן: השאלה כמה נכנסו – זה באחריות שר הפנים.

רן כהן: אז אני אפנה גם לשר הפנים.

רן כהן: נקבל מידע משר התעשייה, המסחר והתעסוקה כמה היתרים ניתנו, ונקבל מידע משר הפנים כמה נכנסו.

זהבה גור: בהמשך לדברים של מר צ'ליק ניסן על 200 העובדים שנכנסו לתעשייה, אני יכולה לומר לך שלא כולם מסין.

זהבה גור: את זה אני יודעת מביקור שלי בבתי-הכלא.

זהבה גור: חלקם נעצרו כבר כיוון שלא סופקה להם עבודה.

זהבה גור: הם הגיעו לכאן בהיתרים אבל לא סופקה להם עבודה.

זהבה גור: מיום שהם הגיעו לכאן זרקו אותם ללא עבודה.

קריאה: הביאו אותם בשביל ה-5,000 דולר.

זהבה גור: הם לא נזרקו לא על-ידי קבלני הבניין.

זהבה גור: חלקם נעצרו ולפחות אחד מהם נמצא כרגע בכלא מעשיהו ואני דיברתי אתו.

זהבה גור: הוא הגיע עם קבוצה של 200 עובדים לתעשייה אך הם לא קיבלו עבודה.

זהבה גור: זה קרה לאחרונה ב-2-3 החודשים האחרונים.

רן כהן: וזה לאחר שהוא שילם 5,000 דולר לכל המושחתים שמגלגלים את העניין.

קריאה: לא מעניין את המתווכים לתת להם עבודה לאחר שהם קיבלו כבר את העמלה.

רן כהן: רבותי, אנחנו נתכנס לסיכום הסוגייה הזאת.

רן כהן: אני חושב שהיום אנחנו נדון רק בסוגייה הזאת כי לא נותר לנו זמן.

רן כהן: אנשי האוצר, מה יש לכם לומר על כל מה ששמענו עכשיו?

איריס גינזבורג: קודם כול, אני רוצה להתייחס לטענה על הימנעות של עובדים ישראלים מלהחליף עובדים זרים.

איריס גינזבורג: אני אתן נתון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על קליטה של עובדים ישראלים בענף הבניין.

איריס גינזבורג: ברבעון השני של שנת 2003 בהשוואה לרבעון השני בשנת 2001, יש גידול של 16,000 עובדים ישראל, ולעומת 2002 זה גידול של 10,000 עובדים.

איריס גינזבורג: כך שאנחנו כבר רואים פרי שהוא תוצאה גם של צמצום מספר ההיתרים וגם של מדיניות האכיפה שהקטינה את מספר העובדים הבלתי חוקיים.

איריס גינזבורג: זה קודם כול.

איריס גינזבורג: שינוי שכבר נעשה הוא במבנה הקצבה.

איריס גינזבורג: ידוע לכול שעד לאותו שינוי מבנה הקצבה היה כזה שיצר עיוות שנקרא "מלכודת העוני" שבעטיו היה משתלם לאדם הרציונלי להישאר במעגל הקצבאות ולא לעשות מאמץ להיקלט בשוק העבודה.

איריס גינזבורג: אז אנחנו מכירים גם את התופעות שדיברו עליהן נציגי הקבלנים, של עובדים שמגיעים ומבקשים שלא לקבלם לעבודה.

רן כהן: בואי נעזוב את הנושא הזה של הקצבאות.

רן כהן: בואי נדבר ספציפית על הסוגייה של עובדים זרים מול עובדים ישראלים.

איריס גינזבורג: אני רוצה להרחיב עוד בעניין הזה.

איריס גינזבורג: יש החלטה על תכנית חדשנית לשילוב של מקבלי קצבאות במעגל העבודה.

איריס גינזבורג: מעבר ליצירת התנאים שיבטלו את הכדאיות להישאר במעגל הזה יש תכנית אקטיבית שאמורה להתחיל בשנה הבאה.

יהודה שגב: תכנית ויסקונסין.

יהודה שגב: זה לא יכניס אף אדם חדש לענף.

איריס גינזבורג: אנחנו נמצאים כרגע בשלב מתקדם מאוד של הכנת מכרז לבחירה של מפעילים למרכזי תעסוקה חדשניים שיופעלו בשלב ראשון בארבעה אזורים בארץ.

איריס גינזבורג: התכנית הזאת כוללת שני עקרונות מרכזיים.

איריס גינזבורג: היא תיצוק תוכן לתוך מבחן התעסוקה שקיים היום בשירות התעסוקה, שכנראה טיבו אינו מספק.

איריס גינזבורג: היא תדרוש מאותם אנשים להשקיע זמן מינימלי כדי להמשיך לקבל קצבה, והזמן הזה יושקע באפיקים של חיפוש עבודה, של הכשרה מקצועית, של הכנה לקראת שילוב בעבודה.

רן כהן: זה התאמה של תכנית ויסקונסין.

אברהם דניאל: כמה ישראלים קלטתם בחקלאות?

אברהם דניאל: תספרי לוועדה.

אברהם דניאל: כמה נקלטו בענף הבניין שמענו.

יהודה שגב: המספרים מופרכים.

איריס גינזבורג: קודם כול, הממשלה לא מוסיפה עובדים לענפים.

אברהם דניאל: אמרת שהגישה שנקטתם הניבה פירות.

אברהם דניאל: תסבירי מה הפירות שקטפתם בחקלאות.

איריס גינזבורג: אני יכולה לציין לגבי ענף החקלאות, אם ב-1995 היו כמעט 60,000 עובדים ישראלים בענף אז ב-2002 היו רק 44,000.

איריס גינזבורג: זאת אומרת שבעבר היו יותר עובדים ישראלים גם בענף החקלאות, ובשנים האלה שתופעת העובדים הזרים רק גדלה וגדלה ראינו שהיו פחות ישראלים בענף החקלאות.

אברהם דניאל: כי סגרו משקים.

אבי שדה: פשוט אבסורד להציג נתון כזה.

איריס גינזבורג: עוד חשוב לציין שבמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה יש תקציב שמיועד להכשרה מקצועית.

איריס גינזבורג: יש החלטת ממשלה למקד את התקציב הזה יותר באוכלוסיות שנמצאות היום מחוץ למעגל העבודה ופחות באוכלוסיות שנמצאות באבטלה חיכוכית.

איריס גינזבורג: חשוב לנו כמשרד האוצר שמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה באמת ינתב את הכספים האלה גם לאוכלוסיה וגם לביקושים שקיימים היום בשוק.

איריס גינזבורג: אם זה חקלאות ובניין שהיום זקוקים לעובדים נוספים אז חשוב לנו שהחיבור הזה ייעשה גם באגף להכשרה מקצועית במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

רן כהן: בכל זאת דבר אחד מאוד-מאוד בולט בתוך רשימת כל הדברים שאת אומרת.

רן כהן: כל הצעדים שנעשו עד עכשיו על-ידי האוצר, על-ידי הממשלה, הם לא צעדים מעודדי תעסוקה אלא צעדים שפוגעים בקבוצות האחרות, אם זה בעובדים הזרים ובמעסיקים שלהם מצד אחד או אם זה במובטלים מן הצד השני.

רן כהן: כלומר, אתם לא עושים שום דבר חיובי.

רן כהן: כל מה שאתם עושים זה רק שלילי.

רן כהן: אתם מכבידים על המעסיקים, מכבידים על החקלאים ומכבידים על המובטלים.

רן כהן: היום הייתי בישיבה בוועדת החוץ והביטחון בעניין התקציב החדש ונאמר שהצבא הולך לפטר כ-7,000 עובדים.

רן כהן: 7,000 העובדים האלה יפלו למעגל האבטלה, אין מה לעשות, כיוון שלא מייצרים מקומות עבודה ולא מעודדים אנשים ללכת לעבוד.

רן כהן: מה הם הצעדים החיוביים שאתם עושים כדי שאנשים יילכו לעבוד?

איריס גינזבורג: יש גם צעדים חיוביים, שאני תיכף אדבר עליהם.

איריס גינזבורג: אבל חשוב להדגיש שהצעדים שאתה קורא להם שליליים היו נדרשים.

איריס גינזבורג: זאת אומרת, שום צעד חיובי לא יכול לפצות על עיוות שקיים במערכת שבעצם מפחית את התמריץ לצאת לעבודה.

איריס גינזבורג: זה במאמר מוסגר.

איריס גינזבורג: לגבי צעדים חיוביים, קודם כול דיברתי על תקציבי הכשרה מקצועית שקיימים וגם הוקצו לאחרונה מתוכם כספים יעודיים למקצועות הבניין.

רן כהן: תאמיני לי, כשהייתי שר התעשייה והמסחר היו לי תקציבי הכשרה מקצועית והשקעתי אותם גם באוכלוסיות מיוחדות.

רן כהן: האם אתם שיניתם באופן דרמטי את התקציבים להכשרה מקצועית?

יהודה שגב: עדיין יש קורס מתקיני מזוזות.

אסף אדיב: אבל היום מי שמקבל דמי אבטלה לא יכול להיכנס לקורס.

אסף אדיב: יותר קשה להיכנס לקורס עכשיו.

רן כהן: אני באמת לא רוצה להכביד עליך אבל עם כל הכבוד, אני יודע שלא הוטבו התנאים למי שהולך להכשרה מקצועית אלא דווקא הורעו התנאים.

איריס גינזבורג: אין הטבת תנאים.

איריס גינזבורג: יש מיקוד.

איריס גינזבורג: הרעת התנאים הזאת שאתה מדבר עליה, שקשורה בשינויים שחלו בדמי אבטלה, למעשה נועדה לתקן עיוות אחר שהיה קיים והוא המשך של קבלת דמי אבטלה שהיה מותנה בהצטרפות לקורס של האגף להכשרה מקצועית.

איריס גינזבורג: חשוב למקד.

רן כהן: אתם כל הזמן מתקנים עיוותים, אתם רק לא מתקנים את המשק, זאת הבעיה הכי גדולה.

רן כהן: מה שצריך לתקן זה את המשק.

רן כהן: כדי לתקן את המשק צריך שיותר אנשים יעבדו.

רן כהן: כדי שיותר אנשים ילכו לעבוד צריך לתת יותר הכשרה מקצועית ולעודד יותר אנשים להיכנס לעבודה ולקבל תמורה בעד העבודה.

רן כהן: אחרת אנשים לא ילכו לעבוד.

רן כהן: עובדה שאתם מתקנים עיוותים כבר 3 שנים ועושים כל מיני צעדים אבל מספר המובטלים גדל, הענפים נסגרים, ההכבדה גדולה יותר.

רן כהן: לא נעים לי להגיד לך, היחידים שמרוויחים מכל העניין זה כל הקונגלומרט האדיר של הפושעים שמגלגלים בתחום העובדים הזרים 12-15 מיליארד שקל, אלה האנשים שמרוויחים, ולא מי שחי מעבודה חוקית.

רן כהן: אני בעד שלא יהיו פה עובדים זרים חוקיים בכלל, שיעבדו רק ישראלים, אבל אני חייב לומר לך שהמלחמה הגדולה שאתם מנהלים היום היא בסיכומו של דבר מלחמה גם נגד המעסיקים.

רן כהן: אני לא בצד של המעסיקים, אני בצד של העובדים הישראלים, אבל אם אתם לא מעודדים עבודה ישראלית אתם מפספסים את הכול.

רן כהן: עובדה, אגב, שאין יותר עבודה ישראלית.

איריס גינזבורג: לגבי עידוד עבודה ישראלית בצורת מענקים וסבסוד, זו לא שיטה שיכולה להוכיח את עצמה לאורך זמן.

איריס גינזבורג: חשוב ליצור תנאים טבעיים כאלה בשוק העבודה שיביאו לתוצאות המבוקשות באופן טבעי ומתוך מניעים כלכליים.

איריס גינזבורג: מעבר לעלות תקציבית שיש לסוגים כאלה של פתרונות, אלה פתרונות מלאכותיים שהם לא פתרונות לאורך זמן.

איריס גינזבורג: אבל מה שכן קיים בחקיקה זה הנושא של חוק לעידוד המגזר העסקי שכולל בתוכו גם הטבה שתינתן למעסיקים בענף הבנייה להעסקת עובדים ישראל.

איריס גינזבורג: החוק הזה עבר אך הוא מעוכב כרגע.

איריס גינזבורג: תקנות הביצוע שלו הן באחריות המוסד לביטוח לאומי.

איריס גינזבורג: אני יודעת שהנושא הזה מתעכב מסיבה מסוימת בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות אבל הוא לא מתעכב משיקולי תקציב.

איריס גינזבורג: התקציב קיים וביום שהתקנות יעברו למעשה הוא יהיה בתוקף למשך שנה.

רן כהן: אני מניח שבשנת 1987-1988 היית צעירה מאוד.

רן כהן: אני רוצה לספר לך שעד אז היה מקובל שחיילים משוחררים מקבלים חצי שנה דמי אבטלה גם בלי ללכת לעבוד, די היה להירשם בלשכה.

רן כהן: ואז חוקקתי חוק האומר שחייל משוחרר שהולך לעבוד בענף נדרש, כולל גם בניין וחקלאות וכולי, מקבל גם את השכר וגם דמי אבטלה.

רן כהן: אני מספר לך עכשיו נתונים.

רן כהן: חלק ניכר מהחיילים המשוחררים שהלכו לעבוד בתנאים האלה, משום שהיה להם עידוד, נשאר לעבוד בענפים האלה.

רן כהן: אגב, חלקם הפכו להיות בעצמם עובדים, בעצמם קבלנים, וזה הביא את האנשים ללכת לעבודה.

רן כהן: ואז מה קרה?

רן כהן: המדינה חסכה חצי דמי אבטלה כי היא לא שילמה את הכול, הענפים קיבלו עובדים, האנשים הללו קיבלו שכר גבוה יותר, למשק היה יותר כסף ואז גם כוח הקנייה היה גדול יותר ואנשים עבדו.

רן כהן: עובדה שזה כן מצליח.

רן כהן: אבל זה רק להשכלה כללית.

יהודה שגב: אתה רוצה נתונים על המבצע הזה אצלנו מסקר שביצענו לפני כשנה?

יהודה שגב: 40,000 איש עברו את המבצע הזה, מבצע אתגר.

יהודה שגב: בערך 13,000 איש נשארו בענף הבנייה על תעשיותיו השונות.

רן כהן: זה ברכה גדולה לישראל.

שושנה שטראוס: רציתי להעיר למה שנאמר על התעשייה.

שושנה שטראוס: בגלל ששירות התעסוקה עשה עיצומים במשך שנה, שנה וחצי ולא הנפיק היתרים בתחום התעשייה אז יחידת הסמך נכנסה לתמונה.

שושנה שטראוס: היינו ערים לסכנות שיש בזה ולכן אנחנו עושים פיקוח מיוחד.

שושנה שטראוס: כבר נעשו 70 ביקורים אצל מעסיקים שקיבלו היתרים בענף התעשייה.

שושנה שטראוס: בינתיים מצאנו שכל העובדים אכן עובדים אצל המעסיקים שלהם ובמקצועות אליהם היו אמורים להגיע אבל אם יש מידע, כפי שציינה עו"ד זהבה גור, אני אשמח מאוד לקבל את הנתונים ואנחנו נעשה פיקוח בנושא הזה.

שושנה שטראוס: זה נושא שקרוב מאוד ללבנו.

שושנה שטראוס: אנחנו לא רוצים שינצלו את ההיתרים האלה.

שושנה שטראוס: בעניין הכשרה מקצועית, לא באתי מצוידת בנתונים אבל ידוע לי שיש הכשרה מקצועית לכל המקצועות הרטובים בחקלאות, יש כיתות לימוד הפרושות בכל רחבי הארץ.

שושנה שטראוס: ודבר אחרון, המעבר מעבודה זרה לעבודה עברית לא יקרה באופן מיידי, זה לא דבר שאפשר למדוד אותו מייד.

שושנה שטראוס: זה תהליך.

שושנה שטראוס: ציינו פה שבקנדה עלות עובד בבניין היא 150 שקל, ונאמר שזה יקרה גם פה בסופו של דבר.

שושנה שטראוס: ברור שזה לא יקרה בין לילה, זה יקרה רק כשהמעסיקים והעובדים יראו שאין ברירה אחרת.

רן כהן: אני רוצה שתדעי שבארץ יש שלושה מרכזים להכשרת עובדים בבניין: בבאר-שבע, בחולון ובצפון (בטמרה).

רן כהן: למיטב ידיעתי זה שבבאר-שבע נסגר וזה שבחולון עומד להיסגר.

אסף אדיב: אני הייתי נוכח בכמה מקרים של אנשים שגמרו קורסים בטמרה.

אסף אדיב: ביקשו ממני לבוא ודיברנו איתם וניסינו לארגן אותם.

אסף אדיב: אך האנשים האלה שגמרו את הקורסים, כולל אנשים שכבר עבדו בעבר בבניין ורק בגלל ששלחו אותם הם עשו את הקורס, לא מצאו עבודה.

אסף אדיב: בנצרת היה יריד מיוחד כדי לגייס עובדים ערבים.

יהודה שגב: גירשו אותך מהיריד הזה.

אסף אדיב: נכון.

אסף אדיב: מי גירש?

יהודה שגב: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

רן כהן: מר שגב, אני פונה אליכם לעשות מאמץ גדול הרבה יותר בכל זאת לקלוט את אותם ישראלים שרוצים ומוכנים לעבוד.

יהודה שגב: אנחנו עושים מאמצים.

יהודה שגב: לא 12,000 אלא 3,600 – אלה המספרים האמיתיים.

רן כהן: תנסו להכפיל את זה או להגדיל את זה, זה יהיה ראוי יותר.

רן כהן: לעניות דעתי אנחנו לא נצליח להעמיק בשתי הסוגיות נוספות, של החמרת הענישה ושל הסמכת שר התעשייה, המסחר והתעסוקה למנות שוטרים כמפקחים לעניין עבירות מנהליות.

דורון רז: אלה נושאים חשובים.

דורון רז: אם הצעת החוק עולה אז זה חשוב מאוד.

רן כהן: אני אקיים דיון נוסף בשבוע הבא, אל תדאג.

רן כהן: מחר זה יעבור.

רן כהן: אנחנו דנים בעניין הזה כדי לחדד אותו וגם כדי לשמוע זה את זה.

רן כהן: גם בנושא הסמכת שר התעשייה, המסחר והתעסוקה אנחנו נדון בשבוע הבא.

רן כהן: אני רוצה לסכם את הדיון בשלושה היבטים.

רן כהן: 1) אני אומר לממשלה, רבותי, תמצאו יותר ויותר אפיקים לא להעניש ולהכות ולהצליף אלא יותר ויותר מתכונים לעודד.

רן כהן: העובדה שהיום הממשלה מסכלת כל עידוד לעבודת ישראלים היא המפתח לעניין.

רן כהן: בעובדה, אתם לא מיישמים את ההחלטה הזאת לגבי הבניין, עם ה-1,000 שקל לעובד, ואתם נגד התוספת שתינתן לעובדים ישראלים בחקלאות ובכך אתם לא מעודדים.

רן כהן: אתם לא נותנים עידוד כזה היום בשום ענף.

רן כהן: אין לכם גם שום מתכון איך לעודד עבודת ישראלים בסיעוד.

רן כהן: חשוב שתעברו למגמה שתעודד עובדים ישראלים.

רן כהן: רק עם שוטים ועם מכות על העובדים הזרים, החוקיים והבלתי חוקיים, על המעסיקים, החקלאים והבנאים – לדעתי זה לא יעבוד.

רן כהן: 2) אני ממליץ בכל לב שלא יהיו היטלים אלא שתעברו לשיטה של השוואת תנאים מוחלטת בכל האיפיונים, כולל ביטוח לאומי, כולל מס בריאות, כולל חופש תנועה של העובדים.

רן כהן: שכל הכלים הללו יהיו שווים.

רן כהן: ואז מר אבי שדה לא ישלם יותר אלא יוכל לשלם אותו דבר ואז מר נתן פרנקל ישלם אותו דבר.

רן כהן: אם אתם רוצים שלא יהיה משתלם להעסיק עובדים זרים, תעשו השוואת תנאים ואז ישראלים יתחרו על מקומות העבודה הללו.

רן כהן: 3) אני מבקש מהאוצר לבדוק שאכן לא מדובר פה בהכבדת הנטל על ענף הסיעוד, שנדע את זה בוודאות.

רן כהן: אם תהיה העלאה של ההיטל הזה על עובדי הסיעוד זה יכול להיות ממש קטלני לאנשים, לא רק לחברות כוח-האדם שעוסקות בזה אלא גם לאנשים פרטיים שמעסיקים היום אלפי עובדים שבלעדיהם אין להם חיים ואין להם קיום.

רן כהן: אז תבדקו את זה ותדווחו לי בבקשה.

רן כהן: כאמור שני הנושאים הבאים ידונו בישיבה הבאה.

רן כהן: אני מודה מאוד לכולם.

רן כהן: הישיבה נעולה.