הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 10, 2003-08-13 09:00

רן כהן: תקלה דיפלומטית או שהתקלה הזאת אנושית.

רן כהן: אנחנו רוצים לקיים קשר מאוד מאוד חם וידידותי עם ירדן ואין שום סיבה שלא.

רן כהן: יש לי שתי שאלות.

רן כהן: שאלה אחת למשרד התמ"ת.

רן כהן: שאלה שניה, למשטרת ההגירה.

רן כהן: קודם כל, הוכרז על מבצע שאומר שנותנים איזה תקופה, ביניים של פינוי מרצון שבמהלכן נותנים הזדמנות לעובדים זרים בלתי חוקיים-משפחות לעזוב.

רן כהן: אולי תאמר לנו מה המצב עם המבצע הזה של יציאה מרצון-עזיבה מרצון.

אליהו אהרוני: אפשרות להירשם, להציג כרטיס טיסה.

אליהו אהרוני: מי שנרשם והציג כרטיס טיסה, יכול לעזוב בלי שהוא ייעצר.

אליהו אהרוני: כאשר מי שלא יוציא כרטיס טיסה, אנחנו בתחילת ספטמבר במהלך הפעילות שלנו, במידה והוא ייתפס, או במסגרת פעילות יזומה, או במסגרת פעילות אקראית, נעצור ונרחיק אותו בהתאם לנהלים הקיימים.

אליהו אהרוני: בודקים את זה מבחינת מסמכים.

אליהו אהרוני: מי שיציג את המסמכים הנדרשים, ניתן לו את השהות לעזוב, להתארגן.

אליהו אהרוני: כאשר הכוונה היא יותר לתת להם להתארגן על ביתו, ילדיו וכדומה ולצאת את הארץ.

אליהו אהרוני: יש היענות די טובה.

אליהו אהרוני: יש חלק מהמשפחות שכבר עזבו את הארץ.

אליהו אהרוני: ואנחנו מקווים שהאנשים ייענו ויעזבו מרצונם.

אליהו אהרוני: שלא נצטרך להרחיק אותם.

רן כהן: שאתם נותנים להם לנצל פה הזדמנות לצאת ללא מעצר וללא פגיעה וענישה.

רן כהן: יש לזה פרסום, זה הולך מפה לאוזן, אתם תולים שלטים במקומות המגורים של המשפחות הללו?

רן כהן: אולי תיתן לנו בכל זאת כמה מספרים שנדע, על כמה מדובר, עשרות מאות, בטח לא אלפים.

אליהו אהרוני: פליירים בשפות שונות, במרכזים שבהם אנחנו יודעים שמתגוררות משפחות.

אליהו אהרוני: במקומות שמגיעים אליהם משפחות כגון, בתי דואר, מתנסי"ם, כנסיות, מקומות ריכוז אחרים שמגיעים עובדים זרים.

אליהו אהרוני: מבחינת מספרים, סה"כ עד עכשיו נרשמו 64 משפחות, שזה 178 נפשות.

אליהו אהרוני: שלוש משפחות עזבו את הארץ, שזה 9 איש עד עכשיו.

אליהו אהרוני: אנחנו מסייעים להם בכל ההליכים.

אליהו אהרוני: גם אם יש מישהו שאין לו תיעוד מסמכים מסוים בתוקף, אנחנו מסייעים לו להוציא את התיעוד ולקבל את זה באכסניה המתאימה.

אליהו אהרוני: לארץ בעבר, מזמן האשרה שלו גבו קנס - היום לא גובים ממנו קנס, מאפשרים לו לצאת.

אליהו אהרוני: אני לא מחתים לו "ביקורתי" בדרכון.

רן כהן: תשמעו, יש לי עכשיו כרטיס טיסה לעוד שבועיים, אני בעוד שבועיים הולך לטוס.

רן כהן: אתם קצת בדילמה.

אליהו אהרוני: בהחלט נאפשר לו.

אליהו אהרוני: אם הוא יבוא מרצונו - לא כשאני אעצור אותו.

אליהו אהרוני: נוסף על מנת להתארגן, לצורך סידורים כספיים, סידורים של הרכוש שהם צברו כאן במהלך השהייה שלהם.

אליהו אהרוני: בתי הדין למשמורת משחררים אותם בערובה.

אליהו אהרוני: 50% מהם רק יוצאים את הארץ.

אליהו אהרוני: חלקם מוכנים לשלם את הערובה שזה בסך של משהו עד 30,000 ש"ח כדי להישאר בארץ.

אליהו אהרוני: למרות שהערבות מחולקת אחרי איזה שהוא זמן.

רן כהן: התמ"ת להבאת עובדים זרים למסעדות האתניות.

רן כהן: זה מסעדות תאילנדיות, הודיות.

רן כהן: הפניתי כמה שאלות.

רן כהן: ואני מאוד חושש למען האמת, שיש פה איזשהו צינור חדש להבאת עובדים זרים בצנרת שאותי היא מדאיגה מאוד.

רן כהן: קודם כל אני רוצה להביע תמיהה משום שראיתי שבכללים שפרסם המשרד, מסעדות אתניות זה כבר לא רק הודיות ותאילנדיות ויפניות.

רן כהן: למשל, גם מסעדות אירופיות - זה מסעדות אתניות.

רן כהן: מסעדות אמריקאיות - זה מסעדות אתניות.

רן כהן: יש לזה אישור להביא עובדים זרים.

רן כהן: לא זו בלבד, אלא נשלח מכתב לבעלי המסעדות האתניות להגיש בקשות וניתנה הקצבה לכל גודל של מסעדה לייבוא, קוראים לזה בשם המסתור, "טבחים מומחים".

רן כהן: מה שנשלח אלי עפ"י בקשתי, שבענף המסעדות 213 מסעדות שפנו בבקשה ליחידת הסמך במשרד, ובמסגרתם הוגשו 252 בקשות למתן היתר לעובדים זרים.

רן כהן: אני רוצה לשאול, זה 252 עובדים.

רן כהן: משום שראיתי שיש שם מסעדות שיכולות לבקש שלושה-ארבעה-חמישה-שמונה עובדים.

רן כהן: כאמור, הוגשו 252 בקשות למתן היתר לעובדים זרים.

רן כהן: מתוך הבקשות ל93- מסעדות היו חסרים מסמכים.

רן כהן: ואז נשלח להם מכתב להשלמת המסמכים, בחלקם כבר השלימו.

רן כהן: אנחנו בכלל יוצאים מדעתנו כדי לעזור להם לייבא עובדים זרים למסעדות הללו.

רן כהן: המשרד עושה עבודה טובה.

רן כהן: מפקח על אכיפת חוקים סוציאליים, תנאים הולמים, ביטוח רפואי, שכר מינימום וכו'.

רן כהן: המספר נראה לי מוזר.

רן כהן: 213 מסעדות הגישו בקשות, בכמה עובדים מדובר.

רן כהן: המינימלי לכל מסעדה, הוא שלושה עובדים זרים.

רן כהן: ז"א, אם הוגשו 213 - מינימום זה פי 3.

רן כהן: אז מה מספר הבקשות לעובדים זרים.

רן כהן: אני לא מבין למה הנדיבות הזאת.

רן כהן: מה קורה פה, יש פה איזה מהלך, אני חייב לומר, נסתר מבינתי, למה לצאת מדעתנו לייבא עובדים זרים דרך הצינור הזה.

רן כהן: אנחנו אומרים לחקלאים, עד כאן; אנחנו אומרים לבנאים, עד כאן; פתאום בענייני המסעדות האתניות - השמנת של מדינת ישראל שהולכת לאכול במסעדות האלה - יש לה מהלכים במשרדי הממשלה.

ירון שרעבי: הרלוונטיים.

ירון שרעבי: בממשלה הקודמת, זה היה במשרד העבודה והרווחה, שירות התעסוקה היה כפוף לשם.

ירון שרעבי: אני בכלל מופתע שיש צינור חדש.

ירון שרעבי: ז"א בועדת הכלכלה, ועד המסעדות האתניות הביא את הנושא של המשבר שלו.

ירון שרעבי: משבר שקרה מאז שעשו קיצוץ חד, בענף שהיה לו מומחים.

ירון שרעבי: וזה לא צינור חדש.

ירון שרעבי: מדברים על ההכרה בצורך הזה, למעלה מ10- שנים.

ירון שרעבי: זה ענף שקיים 30 שנה, ובכל העולם הוא מתנהל בצורה של מומחים זרים במסעדות האתניות.

ירון שרעבי: המספרים וההקצאות שמדובר פה, זה הקצאות שהם עוד הרבה מתחת ממה שבאמת צריך לצורך של מסעדה אתנית - זה לא מגיע מתוך איזה שהיא המצאה או איזשהו צינור להביא מומחים זרים.

ירון שרעבי: מדובר על שלוש ועדות מקצועיות בין-משרדיות-ממשלתיות, עם מהלכים במשרדים, עם אנשי מקצוע ממשרדי תיירות, עבודה, רווחה.

ירון שרעבי: שישבו על הנושא הזה בצורה מאוד רצינית ובדקו את זה.

ירון שרעבי: הגיעו למסקנה שצריכים להביא X מומחים.

ירון שרעבי: נכון לעכשיו, הקריטריונים שעל-פיהם עובדת יחידת הסמך של רשות ההגירה, הם קריטריונים של ועדת בן-צבי.

ירון שרעבי: (אני ממליץ לחברי הועדה, לחברי-הכנסת לשבת ולקרוא אותה) הנושא גם הגיע לבג"צ.

ירון שרעבי: גם שמה הם הגיעו למסקנה שהם חייבים עובדים זרים במסעדות האתניות.

רן כהן: הייתי בוועדת של הכנסת, שמעתי את הזעקה.

רן כהן: אבל מה לעשות, גם פה, גם בועדת העבודה, ועדת הכלכלה, אנחנו שומעים את זעקת הבניין.

רן כהן: המסעדות האלה אגב, הם סגורות היום.

רן כהן: הם יעבדו רק כשיביאו להם את המומחים.

ירון שרעבי: שהגישו 213 מסעדות בקשות - יכול להיות שזה כולל גם את הבקשות של המסעדות המעורבות.

ירון שרעבי: אני יודע שהנושא של המעורבות, יש להם הוראה, ככה אני הבנתי, אני לא מייצג אותם ואין לי מה לומר בשמם, יש הוראה לתת טבח מומחה אחד לכל מסעדה כזאת.

ירון שרעבי: אז גם כן בעקבות דין ודברים שהיה עם המשרד.

ירון שרעבי: משמרות.

ירון שרעבי: לכן מדובר שם בין 3 עד 10 מומחים זרים לכל מסעדה, בהתאם לקריטריונים.

ירון שרעבי: רוב המסעדות, מדובר על סדר גודל ממוצע, של 6 מומחים זרים למסעדה.

ירון שרעבי: מספר האנשים שעובדים במסעדות האלה, מה שיעשו - יקבלו את העיקריים האלה.

ירון שרעבי: ואנחנו במהלכים, כמו בענפים אחרים, לעשות הלבנה של העובדים שנמצאים בישראל.

רן כהן: גם.

רן כהן: שהמסעדות הללו עובדות היום.

רן כהן: הם מוכרות אוכל היום.

רן כהן: הם לא הולכים לפתוח אף מסעדה חדשה.

רן כהן: אני מבין שהמסעדה פועלת ויש לה היום את העובדים.

רן כהן: נניח היא פונה להלבין את העובד שלה לפרק זמן מסוים.

רן כהן: זה בתנאי שאתם מלמדים מישהו תוך חצי שנה לעשות את העבודה הזאת - בעוד חצי שנה העובד הזר הזה איננו.

ירון שרעבי: את התכנית, ברגע שיהיו לנו היתרים.

ירון שרעבי: היה מצב פשוט אבסורדי, ששנתיים לא נתנו היתרים.

ירון שרעבי: איך בעלי המסעדות יתפקדו?

ירון שרעבי: היו בעלי עסקים, שכולנו פה צריכים לחשוב על טובתם ולא רק ברמה של עובדים.

ירון שרעבי: זה ענף שתורם המון למדינת ישראל.

ירון שרעבי: שהיו עסוקים בשנתיים האלה, רק במצוקה הזאת, איך אני מתפקד מחר ואיך אני פותח מסעדה במקום.

רן כהן: את התכנית, מה עונה ועד המסעדות האתניות למשרד התמ"ת.

רן כהן: "קודם כל תביאו מומחים, אנחנו לא מתחילים שום דבר ללמד ישראלים , עד שאתם לא מביאים מומחים".

רן כהן: אילו השר היה עומד בעניין הזה נכון, הוא היה צריך להגיד, קודם כל תפתחו קורסים למומחים, אח"כ נראה מה יהיו הצרכים.

רן כהן: אולי לייבא מומחים ללמד.

רן כהן: אבל מה שהולך להיות פה עכשיו, זה לעניות דעתי, זה הולך להיות התפרצות דרך צינור חדש לא של מומחים זרים.

רן כהן: גם אם סוגיית המומחים - היא סוגייה מאוד מאוד מעניינית.

רן כהן: אני למשל רוצה לדעת, איפה המומחים האלה יגורו?

רן כהן: הם יגורו בזבל של התחנה המרכזית.

רן כהן: הם יגורו בבתי-מלון מפוארים; אני רוצה לדעת מה יהיה השכר שלהם.

רן כהן: אם השכר שלהם יהיה פעמיים השכר הממוצע, אז אני אדע שמדובר במומחים זרים - ולא על עבדים זרים.

רן כהן: כל הפרמטרים הללו לא יכולים לעבור.

רן כהן: לכן אני מציע שנפנה מכאן לשר התמ"מ להקפיא את העניין, עד שלא מתחיל קורסים של לימוד ישראלים לעבוד את העבודה הזאת וללמוד את המקצוע הזה.

רן כהן: ועד שלא מבררים היטב באיזה רמות מומחים, איזה רמות שכר ואיזה רמות הכנסה מדובר.

רן כהן: ואיך זה יכול להיות הפער בין 213 מסעדות ל150- מסעדות, שעו"ד שרעבי, אומר שיש רק 150 מסעדות.

רן כהן: מאין הפריצה הזאת.

רן כהן: עכשיו על הגל הזה, כבר כל אחד יהיה מסעדה אתנית.

רן כהן: חייב להיות מבחן הרבה הרבה יותר נוקשה לעניין הזה.

רן כהן: אם לא רוצים - שיתפרץ עוד איזה צינור חדש.

רן כהן: ואני רוצה שברוח הזאת, נסכם.

רן כהן: אני מזהיר מפני התפרצות של העניין הזה.

רן כהן: הפרמטרים האלה.

רן כהן: משום שהעניין הזה הוא מאוד מאוד חשוב.

רן כהן: אני מבקש לישיבה היא , שסגן השר, או אפרים או מי שלא יבוא לכאן לדווח, שגם יגידו ממש חלוקה.

רן כהן: מאיזה ארצות מביאים אותם, בוגרי איזה בתי-ספר למסעדנות בעולם, בוחנים תעודות.

רן כהן: את הצנרת הזאת שבה מכניסים על תקן מומחים.

ניסן סלומינסקי: ובישול זה.

ניסן סלומינסקי: יביא את המומחה - ילמדו.

ניסן סלומינסקי: שיהיה שליטה של המשרד - לא בעלי המסעדות יביאו את המומחה - כי אתה לא תמצא אותו.

רן כהן: בניין, אנשים מקצועיים.

רן כהן: יביאו חקלאיים מקצועיים.

רן כהן: הכל היה על תקן מקצועי.

רן כהן: קדחת, בואו תראו את האנשים האלה.

רן כהן: יש אנשים שלא יודעים איך מחזיקים פטיש ביד.

רן כהן: אנחנו עוברים לנושא הירדני.

רן כהן: מה שאני יודע, הוא הדבר הבא.

רן כהן: אני שוחחתי עם מ"מ שגריר ירדן בישראל.

רן כהן: הנושא הראשון שהוא ניסיון עקבה-אילת.

רן כהן: נדמה לי שעובדים שמה כ110- עובדים.

רן כהן: לקחי הניסיון והמסקנות ממנו והאם הניסיון הזה מהווה בסיס שאפשר בו להרחיב את הניסיון הזה, גם לעבר הערבה.

רן כהן: יישובי הערבה, כידוע לכם, מוצפים בעובדים זרים.

רן כהן: בעיקר מתאילנד ומהמזרח הרחוק.

רן כהן: אני אומר את הדברים, כי הם נאמרו לי באופן החד משמעי ביותר.

רן כהן: אין לנו שום נציג מהשגרירות הירדנית.

רן כהן: אולי נאיים עליהם - שאם הם ירצו שזה יהיה בירדן - נעשה את זה בירדן.

רן כהן: לפי מה שהוא אמר לי טלפונית, הניסיון שלהם מפרוייקט אילת-עקבה, הוא ניסיון טוב.

רן כהן: הם שבעי רצון.

רן כהן: הוא פועל טוב.

אלי פז: ראשון, עקרון היומנות, נכנסים בבוקר - יוצאים בערב.

אלי פז: לא מימוש זכות השיבה.

אלי פז: אנחנו לא רוצים דליפות.

אלי פז: אנחנו רוצים עבודה - שהיא עבודה נטו, שהיא מטיבה לשני הצדדים.

אלי פז: אנחנו זקוקים לעובדים.

אלי פז: פרמטר שני, ולפרמטר הזה מחויבת נגישות למעבר.

אלי פז: מעבר שהוא קרוב בטווח קצר, שמאפשר את היישום של זה.

אלי פז: אחרת זה הכל דיבורים.

אלי פז: דבר שני, העדר מקורות עובדים ישראלים.

אלי פז: ז"א, זה לא בא על חשבון הישראלי.

אלי פז: דבר שלישי, מינימום או שואף לאפס חיכוך עם הנושא הפלסטיני.

אלי פז: כי אין לנו שום עניין מעורב לא ירושלמי למזרח תיכוני בחיכוכים שיכולים להניע תהליכים לא טובים.

אלי פז: עפ"י שלושת הפרמטרים האלו, נקבעה אילת כתואמת את העניין.

אלי פז: יש מעבר ערבה, שהוא קילומטרים ספורים מהעיר.

אלי פז: ופיתחנו את העניין.

אלי פז: דרך אגב, הירדנים עיכבו את הפרוייקט הזה משך יותר משנתיים.

אלי פז: כשאנחנו הגינו את הפרוייקט, חשבנו גם הצד הירדני שיצליח להניע ירדנים, יותר בדואים, נקרא לזה, לפרוייקט הזה.

אלי פז: התברר בפועל שבאזור עקבה אין אבטלה.

אלי פז: יחסית כל ירדן, יש שמה שיעורי אבטלה שלפי ספירה מסוימת נעים בין 30% ל- 40%.

אלי פז: יש אגב בירדן, על היקף מועסקים של כמיליון עובדים - יש יותר מ300- אלף עובדים זרים.

אלי פז: רובם אגב, מצרים.

אלי פז: כמעט כל החקלאות שם - היא חקלאות של המצרים.

אלי פז: 40 דולר שמשלמים למצרי, בירדן זה משהו אדיר.

אלי פז: כי גם זה הם לא יכולים לקבל במצרים.

אלי פז: התוצאה הסופית היא, שהואיל ובעקבה שיעור האבטלה הוא מאוד נמוך יחסית.

אלי פז: התחילו לשבור שבר, מאזור מה שקרוי מחנות פליטים, מאזור רבת עמון לדרום.

אלי פז: אגב, זה לא מפריע לנו, כי שיטת הפרוייקט היא בקרה כפולה-ביטחונית.

אלי פז: דבר ראשון, מערכת הביטחון הירדנית סורקת את המועמדים לעבודה.

אלי פז: רק אחרי שהם שמים את החותמת על אותו אחד - הוא מועבר לסינון ביטחוני-ישראלי ושל מערכת משטרת ישראל וגם בהיבט הפלילי.

אלי פז: ורק אז יוצאים לדרך.

אלי פז: אגב, זה מעכב אותנו לא מעט.

אלי פז: כי ככל שהאינתיפאדה הלכה והתפתחה, ככה זמן בדיקה היה יותר יקר למערכות הבודקות אצלנו.

אלי פז: ולא פעם אנחנו נשארו תקועים עם 50 בקשות בשגרירות ברבת-עמון שלא יכלו להתממש.

אלי פז: ובמקרה מסוים, הפעלתי אפילו את ראש-הממשלה באמצעות שלום תורג'מן, שנתן הוראה, פשוט לא לפוצץ את הפרוייקט.

אלי פז: כי אנחנו ירדנו לתחתית, ל- 20-30 עובדים.

אלי פז: זה, היה מאוחר יותר.

אלי פז: אנחנו קבענו יעד כמותי.

אלי פז: אני רוצה לומר לכם שבאילת היתה פרשה גדולה מאוד של עבודה של פלסטינים בעבר, שיצרה מפגעים סביבתיים בתחושה של התושבים שם.

אלי פז: ובמאמץ גדול, העיר הפכה להיות שטח צבאי וכו'.

אלי פז: לא היה רצון של פרנסי אילת.

אלי פז: פרנסי אילת עיכבו לנו את הפרוייקט כמה שאפשר, כי הם חששו שאנחנו נפתח את הדלת בצורה בלתי מוגבלת.

אלי פז: ושוב, יגיעו אלפי עובדים, והתוצאה תהיה תוצאה לא טובה.

אלי פז: לכן, סינכרנו את זה בהיבט הכמותי.

אלי פז: שלב ראשון, 100.

אלי פז: אחר-כך הסכמנו לעלות לעד 200.

אלי פז: הגדלנו את זה לפני שלושת רבעי שנה, את המכסה לעד 300 עובדים.

אלי פז: כמעט כל העובדים עובדים בענף הבניין.

אלי פז: נכנסים לעבודה בין 100 ל150- עובדים.

אלי פז: המיעוט שבהם עובד בשירותים, שירותים זה מכבסות וכו'.

אלי פז: יש בעיית ישראלים באותם ענפים.

אלי פז: המלונאות לא רוצה עובדים ירדנים.

אלי פז: ובינתיים, יש לנו ביקוש של ענף הבניין.

אלי פז: אנחנו לא רוצים להיכנס לקרבות שלא בטוח שזה טוב.

אלי פז: חשבנו שאפשר להתחיל לטפס, אחרי שזה הצליח ולא היתה זליגה אחת אפילו במשך כל תקופה ההפעלה.

אלי פז: ירדני אחד אפילו לא נשאר מעבר לשעות המותרות.

אלי פז: חשבנו שצריך לטפס צפונה, לאזור הערבה.

אלי פז: ( הם עוברים דרך מסוף הערבה) שוב, לפי כל העקרונות האלה.

אלי פז: אם יהיה מעבר - באזור צופר - זה בקלאסיקה - הם יכנסו בבוקר - ההערכה היא שאפשר להגיע אפילו ל500- עובדים ירדנים.

אלי פז: מצד השני של הגבול, יש הרבה שבטים בדואים ירדנים.

אלי פז: אמור היה להיות גם אינטרס לצד הירדני.

רן כהן: במרכזה מאשר בדרום.

רן כהן: אבל תנועות יש.

רן כהן: אם זה עובר בדיקה ביטחונית והכל כשר.

רן כהן: אם הוא בא לעבוד והוא חוזר לביתו - יותר טוב.

אלי פז: לפחות שכר מינימום ישראלי.

אלי פז: היה ויכוח של שלוש שעות סביב הנושא הזה של תנאים לעובדים במסגרת הדיון על הפרוייקט.

אלי פז: מנכ"ל משרד העבודה הירדני, ישב שם עם סוללה גדולה והתווכחו על כל מילה.

אלי פז: פתאום הוא שאל, על איזה שכר מדובר.

אלי פז: אמרתי לו בסביבות ה- 700 דולר.

אלי פז: הוא נתן דפיקה על השולחן.

אלי פז: זה הרבה יותר ממה שהוא מרוויח.

אלי פז: ואמר, מספיק עם הויכוח הזה.

אלי פז: אנחנו רוצים את צופר.

אלי פז: אנחנו מעונינים שזה יהיה לחקלאות.

אלי פז: הירדנים מעכבים אותנו.

אלי פז: זה לא מקרה שלא הגיע לפה מ"מ השגריר לא.

אלי פז: אני קיימתי דיונים עד רמת שר בירדן.

אלי פז: יש החלטת ממשלה על פתיחת מעבר בצופר, מעבר להולכי רגל.

אלי פז: הירדנים עד עכשיו, יעשו כל מאמץ על מנת שהדבר הזה לא יכנס לפעולה.

אלי פז: למרות שיש פה את התוחלת.

אלי פז: יש פה אפשרות להכניס עוד 500 עובדים בצורה מבוקרת, מסודרת, עם הכנסה ראויה.

אלי פז: משרד החוץ תומך בזה.

אלי פז: קיימנו דיון מרוענן לפני מספר ימים.

אלי פז: עומד להיות אחרי ה20- לחודש, פשוט מטעמים טכניים של חזרתו של איש משרד החוץ לארץ, אנחנו עומדים לקיים דיון עם רשות שדות התעופה, שהיא ממונה על המעברים, כדי לעשות הערכת מצב, כמה עולה דבר כזה.

אלי פז: אני לא מוכן שתהיה כניסה של מתגנבים.

אלי פז: אני חושב שמדינת ישראל היא מדינת חוק.

אלי פז: הדברים האלה מבוקרים, נאותים עם שירותים ועם כל הדברים.

אלי פז: עובד מותר לו גם להשתמש בשירותים.

אלי פז: מותר ליטול ידיים אם צריך.

אלי פז: מותר לו גם להמתין בצל עד שהרכב יבוא לאסוף אותו ולקחת אותו למקום העבודה.

אלי פז: זה צריך להיות אלמנטרי סביר.

אלי פז: אנחנו צריכים לאתר מקום.

אלי פז: בזמנו היתה טענה שניתן לערב גם תרומות לעניין הזה, על-מנת לממן.

אלי פז: יכול להיות שהסכום הוא כל-כך קטן, שלא יהיה שווה לפנות למעבר.

אלי פז: בנושא הזה.

אלי פז: אחרי זה יחזור השגריר שלנו בירדן לפתיחת מו"מ מחודש מול הצד הירדני, על-מנת לשכנע לפתוח את המעבר.

רן כהן: שלנו.

אלי פז: רוצה לומר לכם, דווקא משום שמדובר במערכת מדינית מאוד רגישה, אנחנו לא צריכים לפתוח פרוייקט, שבסופו של דבר, אנחנו נקרא עיתונות בירדן.

אלי פז: היה ניסיון לגבי אילת-עקבה בזמנו, שגורמים אסלאמיים ללכלך, והתברר שאין בסיס.

אלי פז: אני לא רוצה שפה יהיה תרגיל כזה.

אלי פז: היה ניסיון לא קטן של חקלאים בערבה להבריח בזמנו עובדים מהצד הירדני.

אלי פז: הניסיון הזה נמחק.

אלי פז: היה ניסיון גם לעלות מחשבות על שכר שונה.

אלי פז: גם זה נמחק.

אלי פז: אני מדבר על דברים שהיו לפני שנתיים.

אלי פז: אנחנו רוצים שהפרוייקט יהיה פרוייקט ראוי ומכבד אותנו.

רוני הרשקוביץ: ולמעשה האינטרס של כולכם, שאנחנו נישאר.

רוני הרשקוביץ: ולמעשה אנחנו הולכים לאיבוד, כי אין לנו מי שיעבוד.

רוני הרשקוביץ: והתאילנדים האלה, שאני שומע ערבים, לא יודע, זה גם עובדים זרים קודם כל.

רוני הרשקוביץ: אבל סוף כל סוף, הגענו לתאילנדים שהם כל-כך נאמנים ואנחנו נאמנים להם ומכבדים אותם והם מכבדים אותנו.

רוני הרשקוביץ: ועובדה, שהם פעם שניה ושלישית באים אלי למשק.

רוני הרשקוביץ: אנחנו לא יכולים להמשיך להתמודד עם העבודה, עם החקלאות, וזה אינטרס של כולנו שתהיה פה חקלאות.

רוני הרשקוביץ: כי אף אחד לא רוצה לעבוד.

רוני הרשקוביץ: אני לא מדבר סתם.

רוני הרשקוביץ: לפני 10 ימים, נתתי את הטלפון שלי, בראש חוצות, ואמרתי לחיים הכט ברדיו, כל מי שרוצה לעבוד אצלי בחממות, אני מזמין אותו ואמרתי להם בואו לעבוד.

רוני הרשקוביץ: ש"ח נטו בחודש ויבואו לעבוד.

רוני הרשקוביץ: ואמרתי גם, שאני נותן את הטלפון אבל ביקשתי מחיים הכט שילווה אותי.

רוני הרשקוביץ: וחיים הרים את הדגל הזה והוא אמר, אני מלווה אותך.

רוני הרשקוביץ: הוא שם אצלי בשטח במשך שלושה ימים, צוות של הטלוויזיה שתיאר בדיוק את מהלך הדברים.

רוני הרשקוביץ: מרגע שהחבר'ה הישראליים, ובואו מכל הקשת, באו חילוניים ודתיים וצעירים ומבוגרים.

רוני הרשקוביץ: כל הזמן משמיצים אותנו וכל הזמן יורדים לנו לחיים, ואני לא יודע כל-כך על מה.

רוני הרשקוביץ: מה עשינו כל-כך רע.

רוני הרשקוביץ: נשאר.

רוני הרשקוביץ: לידם עבדו התאילנדים.

רוני הרשקוביץ: (אני עוסק בייצוא).

רוני הרשקוביץ: והיום עם המסים שלנו שמטילים עלינו, אנחנו פשוט לא יכולים להתמודד עם זה.

רן כהן: החקלאי באזור הערבה.

רן כהן: ובמקום שבו היום נדרשים לבוא עובדים מתאילנד או ממקומות אחרים, שיוכלו לעבוד ירדנים.

רן כהן: אתה חקלאי בנשמה, אבל תסכים אתי שהרבה יותר נכון לעבוד עם שכנים, שבאים על בסיס יומי וחוזרים לבתיהם.

רן כהן: מאשר לעבוד עם אנשים שבאים מ 7000- מייל.

רן כהן: של עבודה של ירדנים שעובדים כאן.

רן כהן: שמבחינתם, זה שכר בשמים.

רן כהן: אם אתה נותן לו שכר מינימום.

רן כהן: כאשר הם באים - עושים את העבודה - וחוזרים לבתיהם.

רן כהן: ללא ספק, זה פרנסה, שכנות טובה, תגבור המוטיבציה החיובית אצל השכנים ולא המוטיבציה השלילית.

רן כהן: העניין הזה, לעניות דעתי, אם יש בעיה של מצוקה לחקלאים בערבה ואפשר לפתור אותה ע"י ירדנים מ10- ק"מ, מעבר לגדר, שחוזרים לבתיהם - יותר נורמלי, תסלח לי, מאשר לייבא אנשים מ7000- מייל.

רן כהן: עד עכשיו חשבתי שהם מדברים באמת לגמרי עניינית.

רן כהן: עכשיו אני מתחיל להבין שפתאום יש סכנה שיכנסו 500 עובדים ירדנים לחקלאות - כבר החקלאים נזעקים - חס וחלילה פה מתחיל אסון.

רן כהן: למה?

רן כהן: כי הם רוצים את התאילנדים.

רן כהן: אני לא רוצה את התאילנדים.

רן כהן: אני רוצה שמדינת ישראל וממשלת ישראל וכנסת ישראל, יתנו מענה לחקלאות הישראלית, שאומרת מבחינתה בצדק, שהיא נמצאת במצוקה לגבי עובדים שיכולים לעבוד ברמה.

רן כהן: הרי לפני חמש דקות, אתה אמרת, שאתה הלכת לחיים הכט ואתם שידרתם ואתם ביקשתם ואתם צילמתם, שיבואו ישראלים לעבוד, בשביל 5000 ש"ח ושיעשו רק חצי מהמכסה התאילנדית.

רן כהן: אז אם אפשר שיעשה את זה ישראלי - מצוין, נהדר.

רן כהן: ואני מברך אותך והלוואי שהפרוייקט יצליח.

רן כהן: זה לא מצליח - אז יותר טוב שיעשה את זה ירדני ב3300- ש"ח.

רן כהן: כי זה יותר טוב לנו שיהיה פחות עובדים זרים, שיגורו בתוך מדינת ישראל.

רן כהן: כי הם גרים כאן לתקופות יותר ארוכות והבעייתיות יותר גדולה.

רן כהן: אנחנו הפכנו להיות היום המדינה השניה בעולם בשיעור העובדים הזרים, החוקיים וגם הבלתי החוקיים.

רן כהן: לא.

רן כהן: אז גמרנו את הפרשה.

רן כהן: בכלל אין דיון על העניין הזה אתכם.

רן כהן: אנחנו נעשה את זה עם החקלאים בערבה.

רן כהן: למי שרוצה את העניין הזה, ליבנאל הם לא יבואו כנראה.

שרעבי שאלתיאל: בעצם רוצה לומר, אין בעיה שיכנס כל עובד שאתה חושב שהוא ראוי ומתאים.

שרעבי שאלתיאל: רק תבטיח דבר אחד, שתהיה לו עבודה רציפה.

שרעבי שאלתיאל: את זה אף אחד בשולחן הזה, לא יכול להבטיח.

שרעבי שאלתיאל: כי מחר יש מהומות בירדן, אתה תסגור את הגדר - מה יעשה החקלאי.

שרעבי שאלתיאל: הוא יפצה אותו על זה.

שרעבי שאלתיאל: כמו שכבר קרה לנו פה.

שרעבי שאלתיאל: אז זה קרה עם הפלסטינים, לכן באו התאילנדים.

שרעבי שאלתיאל: הרי לא באו התאילנדים סתם.

רן כהן: העונות, בין החקלאים השונים בארץ.

רן כהן: יכול לבוא היום עובד מתאילנד והוא יעבוד בעונה הבוערת של האסיף במקום מסוים ולאחר מכן, יש חצי שנה, בכלל אין מה לאסוף.

רן כהן: למה?

רן כהן: כי האסיף נמצא בגליל.

רן כהן: אבל לא מעבירים אותו לגליל.

רוני הרשקוביץ: חקלאים ואנחנו בדרך.

רוני הרשקוביץ: הגיעו הנה עקב דבר כזה או אחר, אנחנו נאמנים להם והם נאמנים לנו והם עושים את העבודה והמסים האלה שאתם מטילים עלינו.

רוני הרשקוביץ: בלעדיהם לא תהיה פה חקלאות.

רוני הרשקוביץ: נקודה.

דוד חדד: הממשלה רואה בזה איזה שהוא מהלך חיוני.

דוד חדד: וקיבלנו החלטה שאותם מומחים שיגיעו מירדן, הם לא יהיו כמו העובדים הזרים האחרים.

דוד חדד: אבל כרגע אין עוד.

דוד חדד: אני חושב שללכת ולצאת עם סיסמא שיש עובדים ירדנים שרוצים להכניס אותם לעבוד בישראל, ובמקביל לעשות תפיסת העובדים התאילנדים לחקלאות, זה קצת בלבול.

דוד חדד: צריך לעשות הניסוי.

דוד חדד: אבל לא צריך לקשור אחד בשני.

דוד חדד: צריך לנסות להעסיק עובדים ירדנים בחקלאות בערבה ובמקביל, להמשיך לעבוד עם התאילנדים.

דוד חדד: למעשה, אנחנו עבדנו עם פלסטינים ואני לא רואה הבדל גדול בין פלסטיני לירדני.

דוד חדד: ובהחלט אני בעד הקידום של השלום, והרעיונות שלך בסדר.

דוד חדד: אבל בהחלט, כל ניסיון כזה רע, אנחנו סבלנו מהניסיונות האלה מאוד קשה.

רן כהן: לאורך שנתיים וחצי, כמעט שלוש שנים, באורך מאוד תקין, מאוד ענייני.

רן כהן: לשביעות רצון גם שלהם וגם של ממשלת ירדן, גם של המעסיקים שלהם.

רן כהן: וגם לשביעות רצון ממשלת ישראל.

רן כהן: אז מה הבעיה?

רן כהן: על 100 ירדנים שיעבדו בישראל בתיאום.

רן כהן: מאחר שהמלך קיבל החלטה ליישם את ההסכם הזה, דובר על 100.

רן כהן: בתקופות ביטחון קשות, כאשר היה בידוק ביטחוני מאוד קשה, היו ימים שבהם זה ירד ל20-30-, (לא בגלל העובדים או בגלל המעסיקים).

רן כהן: לאחר מכן כאשר הדבר הזה הוסדר, מספר העובדים מירדן באזור אילת עלה לכ300- עובדים.

רן כהן: כלומר, הוא הכפיל את עצמו פי 3.

רן כהן: ומכירים את זה גם בענף הבניין, גם בענפי השירותים.

רן כהן: כל יום באים מירדן - חוזרים לירדן.

רן כהן: מקבלים שכר מינימום.

רן כהן: הכל עובד תקין.

ניסן סלומינסקי: שנביא עובדים ירדנים לפרוייקטים משותפים בתוך ישראל, אז לא עשינו כלום.

ניסן סלומינסקי: כי מבחינת המשק הישראלי, אם עובד שם עובד ירדני או עובד תאילנדי או אחר.

ניסן סלומינסקי: אני מדבר מבחינת המשק גרידא, אין הבדל.

ניסן סלומינסקי: זה תופס מקום של ישראלי.

ניסן סלומינסקי: אז לכן, אם כבר הולכים על פרוייקטים גדולים, הרעיון הוא ואם רוצים תחת הראיה של שלום באזור וכו', אז הרעיון הוא להקים מפעלים בירדן שהירדנים יעבדו בירדן, ויהיו יחסים טובים ויהיה להם תעסוקה.

ניסן סלומינסקי: אם מדובר בראייה שלנו שאין לנו עובדים, זה סיפור אחר.

ניסן סלומינסקי: אבל כפרוייקט גדול, שלא נלך, מה שבזמנו פרס הלך להקים אזורים משותפים בתוך ישראל ושיבואו הירדנים וזה שיא השלום.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר, זה יהרוס את הכלכלה.

ניסן סלומינסקי: כי מה ההבדל, אם יעבוד פיליפיני או ירדני, הוא תופס מקום של ישראלי.

ניסן סלומינסקי: לכן אני אומר צריכים לראות את זה במידה הנכונה.

ניסן סלומינסקי: אם יש באמת חוסר אמיתי ומדינת ישראל החליטה שצריכים להביא, נניח, חקלאים, אז אפשר להביא את הירדנים.

ניסן סלומינסקי: ודאי שמעדיפים על התאילנדים.

ניסן סלומינסקי: כי הם באים ויוצאים.

ניסן סלומינסקי: אבל לא שניקח את זה כפרוייקט לאומי להביא את השלום ע"י זה שניתן להם תעסוקה במפעלים בישראל.

ניסן סלומינסקי: אז מה עשינו.

רן כהן: של עובדים ירדנים בישראל, על בסיס יומי של כניסה לעבודה ויציאה בחזרה לבתיהם בירדן.

רן כהן: הדירוג אצלי הוא חד משמעי, קודם כל עובדים ישראלים.

רן כהן: הכשרתם, השקעה בישראלים, לימודיהם, שכר יותר גבוה.

רן כהן: קודם כל עבודה ישראלית לישראלים.

רן כהן: לאחר מכן, עבודה להכי קרובים אלינו ולשכנים שלנו.

רן כהן: במקרה של ירדן, לדעתי, זה יסייע לירדן ולידידות בין ישראל לבין ירדן.

רן כהן: יותר טוב ששם יתפרנסו עובדים שיזיעו מאשר כל מיני בעלי כוונות זדון שיבואו לכאן לעשות צרות.

רן כהן: ולאחר מכן, באין ברירה, עובדים זרים מרחוק.

רן כהן: זה המדרג שלי.

רן כהן: לכן אני חושב שאנחנו צריכים לחתור לזה שיקום פרוייקט של 500 עובדים ירדנים בחקלאות בערבה.

רן כהן: ואני מתכוון לפנות לשר החוץ ולשר אולמרט.

רן כהן: כדי לבקש, לקדם את המהלך הזה לפרוייקט שנקרא לו "ניסיוני" של 500 עובדים ירדנים בחקלאות בערבה.

רן כהן: כאשר פותחים צוהר בצופר כדי לקרב את העובדים הללו למקומות העבודה שלהם, שיהיה רק מעבר להולכי רגל.

רן כהן: שלא יהיה מעבר למכוניות, כיוון שזה מאוד מקל מבחינת המעבר והבידוק, גם הביטחוני וגם האישי.

רן כהן: וגם פחות מסוכן מבחינה ביטחונית.

רן כהן: ואני סבור שלנושא הזה צריך לעשות משהו יותר מהר בתיאום עם החקלאים בערבה, בכדי שהעניין הזה יעבוד בצורה מתאימה וראויה.

רן כהן: אגב, בחקלאות בערבה, יש עוד גם פוטנציאל לגידול בכלל.

אליהו אהרוני: בסיס יומי, מן הסתם, ייצור באיזה שהוא שלב רוויה בשוק בעבודה, כי יש ביקוש מול היצע.

אליהו אהרוני: מה שאנחנו מצפים, מההיבט הביטחוני אין שום בעיה.

אליהו אהרוני: אני מדבר רק מהזווית איך זה משפיע על עובדים זרים.

אליהו אהרוני: בד בבד במצב שבו תיווצר יציבות, תהיה כניסה ויציאה שוטפת, צריך לצמצם במקביל את כמות ההיתרים שניתנו בערבה לעובדים זרים.

אליהו אהרוני: מצד שני, לא יהיה מקום לבוא ולתת היתרים על בסיס עונתי, כי ידוע שבחקלאות יש מצבים שבעונות מסוימות, עפ"י הגידולים, יש צורך ביותר עובדים, אז מן הסתם ניתן יהיה בתקופות האלו להגביר את כמות העובדים הנכנסים על בסיס יומי.

אליהו אהרוני: אני רוצה לומר שבערבה עשינו בדיקה.

אליהו אהרוני: יש יותר עובדים זרים מההיתרים שקיימים שם.

אליהו אהרוני: חלק מהעובדים הזרים, זה כדי לשים את האמת על השולחן, שלא בקריטריונים, חלקם תיירים ממדינות שבד"כ לא מייבאים עובדים זרים.

אליהו אהרוני: כאשר מדברים על תיאום מול החקלאים, צריך לדבר איתם גם על תיאום של הוצאת כל הבלתי חוקיים.

אליהו אהרוני: איזשהי שאילתה למה אנחנו פושטים על חקלאות.

אליהו אהרוני: דבר נוסף.

אליהו אהרוני: מהזווית הירדנית יש קושי רב מצד השגרירות הירדנית להוציא מסמכים לירדנים שנתפסים כאן, שוהים שלא כחוק.

אליהו אהרוני: אני חושב שצריך לחייב את השגרירות הירדנית לשתף יותר פעולה.

אליהו אהרוני: ואם נתפס מישהו שהוא לא שהה כחוק בישראל - שיוציאו לו את התיעוד המתאים על-מנת שנוכל להחזיר אותו לארץ מולדתו.

רן כהן: תודה רבה.