הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 49, 2004-12-28 11:30

רן כהן: שלום לכולם.

רן כהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני עובדים זרים.

רן כהן: הישיבה הזאת היא ישיבה שהובטחה לפני ארבעה שבועות, והיא מתקיימת בדיוק אחרי ארבעה שבועות.

רן כהן: נדמה לי שהיא גם אחת מהישיבות החשובות שאנחנו מקיימים.

רן כהן: אני רוצה להזכיר שבפעם הקודמת אנחנו דנו בנושא מדיניות השמיים הסגורים, והתמקדנו במיוחד בסוגיית ענף הבניין, משום שאנחנו ראינו בנושא הסיעוד נושא שהוא מטופל פרטנית כלפי הנזקקים והסיעודיים, וראינו בנושא החקלאות נושא שהוא נפרד מהפתרון הייחודי של הבניין.

רן כהן: אנחנו ראינו בנושא הבניין כנושא מאוד מורכב ורצינו את הפתרון לגביו.

רן כהן: אני מזכיר שאנחנו טיפלנו בנושא הזה בכמה מישורים.

רן כהן: לא רק במישור של יישור הקו לגבי מכסת העובדים הזרים שעובדים בענף הבניין, ואיך זה מסתדר עם מדיניות השמיים הסגורים, ההלימה בין החלטות הממשלה, המספרים בפועל, ועובדים חדשים שמובאים לכאן או כאלה שמושמים ממקומות אחרים, אלא גם לגבי ענף נוסף שאנחנו מאוד מאוד "חמים" עליו.

רן כהן: אנחנו רוצים שיהיו יותר ויותר ישראלים שיעבדו בענף הזה, ולכן אנחנו ביקשנו ממנכ"ל משרד ראש הממשלה שיגיע תוך מספר דקות, וממנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מר רענן דינור שנמצא כאן, לבוא לכאן בתוך ארבעה שבועות.

רן כהן: אני רוצה לשבח אותם שהם באמת באים לכאן גם לאחר שיש תמונה בהירה לגבי המצב, כך אני מקווה.

רן כהן: למיטב ידיעתי, נחתם גם הסכם עם התאחדות הקבלנים לגבי הנושא הזה, ואני אבקש גם מרענן דינור וגם ממנכ"ל התאחדות הקבלנים אל"מ שגב וגם מאפרים כהן להשלים את הדברים לאחר מכן.

רן כהן: אני רוצה לקבל סקירה בהירה ומרוכזת.

רן כהן: אנחנו רוצים לשמוע כאן את הפרטים ואנחנו רוצים לבדוק באיזה מידה הם עומדים בהלימה גם לגבי המשק, גם לגבי הנושאים החברתיים, גם לגבי התעסוקה של ישראלים.

רן כהן: לאחר מכן נעבור כמובן לדיון ולשאלות.

רן כהן: חבר הכנסת בנלולו, בבקשה.

1028: אדוני היושב ראש, ראשית אני רוצה להודות לך בשם חברי הכנסת שנמצאים בוועדה ובשמם של לפחות שני ארגונים שהם ארגוני הקבלנים והחקלאות, על העבודה הנפלאה שאתה עושה על מנת לקדם את הבעיה הקשה והכאובה שיש לנו.

1028: אני מנסה לעזור.

1028: שנית, הזכרת בדבריך את החברות החדשות שאמורות להיות וכו'.

1028: יכול להיות שארגון הקבלנים חתם עם משרד האוצר, או שהם ישבו וסיכמו בינהם סיכום כלשהו.

1028: אני מבקש שהסיכום הזה יבוא לכאן לוועדה על מנת שנלמד אותו.

1028: יכול להיות שנצטרך לעשות תיקונים או השלמות.

1028: כל הכבוד להם על זה שהם ישבו וסיכמו, אבל אני חושב שזה גם צריך לבוא לכאן.

1028: צריך ללמוד את החומר בצורה הרבה יותר מפורטת.

רן כהן: זה בדיוק מה שיהיה, לכן אנחנו לא ביקשנו שרענן דינור או אילן כהן ישלחו לנו את החומר הזה במכתב, אלא ביקשנו לדון בעניין ואכן כך יהיה.

רן כהן: גם סגן השר לביטחון הפנים רצה להיות כאן, ונבצר ממנו לבוא.

רן כהן: הוא יבוא לישיבה הבאה.

1028: יש גם עובדים זרים בקו עימות?

רן כהן: כן.

רן כהן: מנכ"ל משרד התמ"ת רענן דינור, בבקשה.

רענן דינור: קודם כל, אני מבקש להודות לך אדוני היושב ראש על כך שנתת לנו הזדמנות להציג בצורה מסודרת את סוגיית העובדים הזרים.

רענן דינור: בהזדמנות זו אני מבקש להודות גם לחברי הכנסת שנוכחים כאן בוועדה ונותנים בעצם נוכחותם את המשקל האישי לנושא הזה.

רענן דינור: כמו כן, אני רוצה להודות לראש מינהלת עובדים זרים מר אפרים כהן שעושה את תפקידו על הצד הטוב ביותר בכל קנה מידה, וליועץ המשפטי של משרדנו תומר מוסקוביץ שמלווה את התהליך הזה בצורה אינטנסיבית, ולגבי וולקינסון העוזר שלי.

רענן דינור: אני אציג את עיקרי הנתונים מתוך החומר שלפניי שנמצא גם לעיניו של היושב ראש.

רענן דינור: אני מבקש להדגיש כי נקודת המוצא של משרד התמ"ת בנושא העובדים הזרים היא נקודת מוצא שבמהותה העובדים הזרים הם תופעה לא רצויה בשוק העבודה בישראל.

רענן דינור: הקיום של העובדים הזרים במשק הישראלי היא ללא ספק על חשבון העובד הישראלי, ויש לצמצם ככל הניתן ובתהליך ראוי את מספר העובדים הזרים במשק הישראלי תוך מציאת תחלופות ממשיות של עובדים ישראליים במקום העובדים הזרים.

רענן דינור: אנחנו נסקור את תחום הנתונים על פי הענפים השונים שבהם אנחנו מאפשרים עובדים זרים.

רענן דינור: אין בסקירה הזאת את תחום העובדים המומחים משום שלעניין הזה אנחנו נתייחס בנפרד.

רענן דינור: אנחנו מתייחסים רק לאותם ענפים שבהם יש רגולציה שבמהותה מכסות והיתרים, והיא איננה נוגעת לתחום המומחים שלגביהם יש כללים אחרים.

רן כהן: כשמדובר על מומחים הכוונה היא באמת לא לעובדים שבאים לעבוד בבניין, חקלאות או סיעוד, אלא מומחים אמיתיים שהם בעלי רמת מקצועיות מאוד מאוד גבוהה, והם דרושים לאיזשהו ענף תעשייתי או לאיזשהו מחקר.

רענן דינור: בענף הסיעוד, מימוש המכסות בתחום העובדים הזרים עמד בשנת 2003 על 39,000, ובשנת 2004 על 28,000.

רענן דינור: איך זה קרה?

רענן דינור: נעשתה עבודה מינהלית בעיקר שתפקידה להוציא מהרשימות את אותם עובדים זרים שמלכתחילה הגיעו לישראל כדי לשרת אנשים שנכון למועד הבדיקה כבר לא נדרש יותר כי מדובר באנשים שהלכו לעולמם.

רענן דינור: אין מכסה לעובדים סיעודיים.

רענן דינור: הכלל הוא שמי שעומד בקריטריונים לקבלת עובד זר בתחום הסיעודי, מקבל.

רענן דינור: הפער הזה של כ-10,000 כול כולו נולד כתוצאה מהשוואת רשימות של אנשים שמגיע להם באשר הם מהלכים בין החיים לבין אנשים שלא מגיע להם, ואותם עובדים זרים שהובאו עבורם בעצם נקלטו או נפלטו לשוק הרחב.

רענן דינור: המדיניות היום היא בראש ובראשונה לממש את אלה שכבר נמצאים בארץ ורק בעדיפות אחרונה לאחר שמשרד הפנים עושה את כל בדיקות האפשריות, להתיר הבאתם של עובדים חדשים.

רענן דינור: אבל ההישג הגדול בתחום הזה נובע כתוצאה מכך שנעשתה בחינה יסודית של העובדים הזרים בתחום הסיעוד שרשאים להיות בישראל, במובחן מאלה שלא רשאים.

רענן דינור: בתחום החקלאות אנחנו יודעים כי בשנת 2003 היה מימוש של 28,000, מכסה של 26,000 לשנת 2004.

רענן דינור: מימוש של 22,634 לפני פעולה שעשינו לאחרונה עם משרד החקלאות לנצל טוב יותר את המכסה הקיימת כדי להבטיח את מרב העובדים הזרים בתחום החקלאות למי שמגיע לו על פי קריטריונים.

רענן דינור: בשנת 2005 המכסה עומדת שוב על 26,000.

רענן דינור: על פי סיכום עם שר החקלאות תינתן עדיפות בשנת 2005 לעובדים זרים בענף החקלאות באותם ענפים שיש להם פוטנציאל יצוא.

רענן דינור: יש במפורש עדיפות בנושא היצוא.

רענן דינור: כמובן שהעדיפויות שקיימות עד היום יישמרו.

רענן דינור: קרי, ערבה תיכונה, קו עימות צפון.

רענן דינור: אלה בהחלט עדיין נמצאים בקריטריונים מועדפים.

רענן דינור: אבל, הנושא של יצוא נכנס כמרכיב חדש לסולם העדיפויות.

רן כהן: המשמעות של זה היא היתרי יבוא של כ-3,500 עובדים חדשים לחקלאות, או שיש גם מקורות אחרים.

רענן דינור: אני מציע שלכל השאלה הזו נתייחס בשקף הספציפי שעוסק בפתיחת השמיים.

רענן דינור: בתחום הבניין היו לנו 30,000 מימושים בשנת 2003, וזה ירד למכסה של 20,000 בשנת 2004.

רענן דינור: היו 13,000 מימושים בשנת 2004, כולל גם היתרים שנתנו להרחבת פעילות מ-2003 ל-2004.

רענן דינור: קרי, הכרנו בפרויקטים שבנייתם לא הסתיימה ב-2003 לצורך מתן היתרים ל-2004.

רענן דינור: על פי אותו סיכום שהזכרת אדוני היושב ראש קודם לכן, אנחנו מעמידים את המכסה מול הבניין ל-17,500 בשנת 2005, ו-15,000 בשנת 2006 על פי אותו סיכום שאנחנו נציג אותו גם בהמשך.

רענן דינור: בתחום התעשייה אנחנו יורדים מ-8,000 למכסה של 2,000 בשנת 2004.

רענן דינור: המימוש הוא של 1,851, והצפי הוא ל-2,100 בשנת 2005.

רענן דינור: ה-8,000 הוא רישומי, בפועל ללא ספק היו פחות עובדים זרים בתעשייה.

רענן דינור: ברישום באמת יש כאן ירידה של כ-6,000.

רענן דינור: אני יכול לומר לכם בוודאות לפי כל הצלבה שאנחנו עושים עם התאחדות התעשיינים, שלא פעלו ולא עבדו כל כך הרבה עובדים זרים בענף התעשייה.

רענן דינור: מה בכל זאת?

רענן דינור: הם היו רשומים בענף התעשייה וזלגו או למקצועות מוכרים נניח בניין, או לתחום הבלתי חוקיים.

רענן דינור: אבל הרישומת שלנו היא כמתואר כאן.

יעקב מרגי: האם תע"ש תורכיה בתוך זה?

רענן דינור: הוא שייך למכסת הבניין, הוא איננו במכסת התעשייה.

רענן דינור: אנחנו במהלך השנה האחרונה "פירמלנו" את 800 העובדים האלה.

רענן דינור: נתנו להם מעמד פורמלי מסודר כדי להגיע למצב שבו אין שתי רשימות אלא יש רשימה אחת שעליה הממשלה עובדת.

רענן דינור: ההנחה שלנו שבשנת 2005 מספר העובדים בתעשייה יהיה בסדרי הגודל של אותם 1,800, אלא שאנחנו עוברים שיטה גם עם התעשייה.

רענן דינור: כשבאנו לבקש את אישור הממשלה למכסה, נתנו איזשהי דלתא כלפי מעלה כדי שהמעצור לא יהיה המכסה אלא היכולת להעביר את התעשייה מעובדים זרים לעובדים ישראלים כפי שיוסבר בהמשך.

רענן דינור: בעבר תחום המלונאות באילת, תחום המסעדות, היה חלק מתעשייה.

רענן דינור: אנחנו מפרידים את זה משום שאנחנו פועלים באסטרטגיות שונות מול כל אחד מהענפים.

רענן דינור: לא דין הטקסטיל כדין העובדים במלונאות באילת, ולא דין העובדים במלונאות באילת כדין העובדים במסעדות.

רענן דינור: ישנה עוד הערה אחת שמחובתי לומר כאן במדויק.

רענן דינור: בנושא המסעדות המכסה שאישרה הממשלה היא לא 1,000 אלא 1,300.

רענן דינור: זה כולל גם 300 של עובדים במסעדות האתניות.

רענן דינור: אני אומר לכם בצורה הברורה מאוד, אין לנו עדיין תשובות מספיק טובות בתחום ה-300 עובדים במסעדות המעורבות בעיקר מפני שאין לנו תשובה מספיק טובה לשאלה ממתי מסעדה הופכת להיות מסעדה מעורבת של ממש.

רענן דינור: שהרי תסכימו איתי שאם יש פריט אחד לא בטוח שההגדרה היא הגדרה של מסעדה מעורבת.

רענן דינור: לעומת זאת, אם 80% מהפריטים הם פריטים בעלי אופי של תפריט אתני מובהק אז זה כמובן מסעדה שבהחלט כן יכולה להיות מסעדה מעורבת.

רענן דינור: הקושי שלנו הוא באי רצון שלנו כממשלה להיות מנתחי תפריטים.

רענן דינור: אנחנו מחפשים ונשמח לשמוע הצעות מהיושבים כאן, פתרונות ראויים לשאלה מה זה מסעדה מעורבת כדי אחת ולתמיד לקבוע קריטריון.

רן כהן: הבעיה האמיתית היא שכולנו יודעים שבמסעדות לא עובדים 1,000 עובדים זרים אלא עוד 10,000 עובדים בלתי חוקיים.

1028: אי המימוש לגבי כל מה שנאמר כאן למעט סעיף הסיעוד, הוא לא בגלל שאין צורך בזה בשנת 2004, אלא זה בגלל הבעיה הקשה של סגירת השמיים.

1028: קחו לדוגמא את ענף החקלאות ואת ענף בניין, היו להם אשרות ביד אבל לא נתנו להם להביא עובדים, ובגלל זה חקלאים וקבלנים נפלו ופשטו רגל.

1028: אני מעיר את ההערה הזאת משום שאפשר לחשוב כרגע שאי המימוש נבע מזה שלא היה צורך.

1028: זו הערה חשובה.

רענן דינור: אנחנו נגיע לסוגיה הזאת בהמשך.

רענן דינור: הסיבות לאי המימוש הן מגוונות.

רענן דינור: אני לא אסתיר ממך שחלק מהסיבות לאי מימוש זה קשיים במימוש.

רענן דינור: אבל, נדמה לי שצריך לראות את התמונה בכללותה ולא לקחת פרק אחד ואותו להאיר כאילו הסיבות האחרות מתגמדות.

ניסן סלומינסקי: אם אני מסתכל על 2003 אז יש כ-100,000.

ניסן סלומינסקי: יש בעיה של מימוש, זה לא בעיה של מכסות.

ניסן סלומינסקי: המכסות הרי לא השתנו עד כדי כך.

רענן דינור: אני אומר לך איך להסתכל על זה.

רענן דינור: קודם כל, תוריד את העובדים בסיעוד כי זה לפי צורך.

רענן דינור: לכן הכנסת הסיעודיים לחשבון היא מטעה.

רענן דינור: מה שאתה יכול ללמוד הוא זה שמ-2003 ל-2004 אתה יורד מ-63,000 ל-48,000.

רענן דינור: אתה יכול ללמוד שבשנת 2005 אתה כמעט ולא יורד וזאת כתוצאה מהיענות לנושא הקבלנים.

רענן דינור: הביטוי של שנת 2005 יותר מכל מבטא ספירה מדויקת של מה יש לנו בכל ענף תוך ההפרדה לענפים האחרים בתחום התעשייה בשונות.

רענן דינור: לקחנו פה שונות ואחת ולתמיד טיפלנו בזה עד הסוף.

רענן דינור: פה אתם חייבים לדעת נתון אחד מאוד חשוב.

רענן דינור: שיטת הרישום בעבר היתה כזאת שלא היתה שליטה מלאה לגבי כל אחד מהענפים.

רענן דינור: אני הודיתי בתחילת דבריי לאפריים כהן, ואחד הדברים החשובים ביותר שהוא עשה זה שהוא אחת ולתמיד הכניס סדר בבסיס הנתונים וביכולת שלנו באמת לדעת מהן התנועות האמיתיות שהיו בכל ענף.

רענן דינור: לצערי הזה, זה לא נעשה בעבר וכתוצאה מכך יכולת ההשוואה עד הסוף לא קיימת.

רענן דינור: קיימים אומדנים כפי שהוצגו.

רענן דינור: מה אומר עיקרי ההסכם עם הקבלנים?

רענן דינור: פה אדוני היושב ראש אתה תאפשר לי להודות ליודקה שגב שיש לו תרומה מכרעת בנושא הזה.

רן כהן: גם אני מודה לו.

רן כהן: אני חושב שגם לוועדה היה חלק בדחיפת כל העניין.

רן כהן: אבל, אני בעיקר מודה לכם שהתקדמתם.

רענן דינור: אנחנו מדברים במכסות ל-2005 על 17,500, וזה יורד ל-15,000 לשנת 2006.

רענן דינור: אנחנו הממשלה מתחייבים ליישם החלטה שמקצה 40 מיליון שקל לשילוב ישראלים בענף הבנייה.

רענן דינור: נקבע מודל של שילוב ישראלים שכולל חונכיות, תמרוצים ממשיים לעובד הישראלי ולקבלן כדי להעסיק עובדים ישראלים.

רענן דינור: כאן המקום לדווח שבמהלך שנת 2004, בשיא, נוספו 12,000 עובדים ישראלים לענף הבנייה.

רענן דינור: אני אומר בשיא, משום שיש תנודות בשילוב של ישראלים בענף הבנייה.

רענן דינור: בחודש הזה אנחנו סופרים 7,000.

רענן דינור: כשמדדנו ספרנו 12,000 כאשר זה היה בערך בחודש מאי.

רענן דינור: אני יודע להסביר חלק מהתנודתיות ולא את כולה.

רענן דינור: זה רק אומר שהטענה של הקבלנים שישראלים לא מחזיקים זמן רב באתר או בבנייה היא טענה נכונה לפחות לפי הסטטיסטיקה הזאת.

רענן דינור: לכן, הכנסנו מודל תמריצים שממהותם בנויים על הישארות בעבודה.

רענן דינור: לשון אחר, יקבל תמריץ עובד ישראלי וקבלן אם יש רצף תעסוקה מעל שנה, ותמריץ גם בסוף השנה השנייה.

ניסן סלומינסקי: האם מדובר על כל סוגי עבודות הבנייה?

רענן דינור: אנחנו מדברים על העבודות הרטובות, זה המונח העיקרי כשאנחנו מדברים בענף הבניין.

רענן דינור: היו ניסיונות בעבר לקבל עובדים זרים גם לעבודות המוגדרות לא רטובות.

רענן דינור: עצרנו את זה וגם כאן קיבלנו סיוע רב של התאחדות הקבלנים.

רענן דינור: גם הם הבינו שעם כל הכבוד, שלמפעילי עגורנים לא ראוי שיגיעו עובדים זרים למרות שהיו גלישות מובהקות של גורמים שונים במשק, כולל גם גורמים ממשלתיים, כדי לאפשר פעילות של עובדים זרים בענפים האלה.

רענן דינור: זה לא מקובל עלינו ואנחנו יכולים גם לנמק אם אנחנו בכלל צריכים לנמק שאלה זו.

רענן דינור: אנחנו נפעיל שיטה של החלפת 2,500 עובדים בטווח הקצר, ועוד 2,500 במהלך 2005.

רענן דינור: כשאני אומר החלפה זה עובד תמורת עובד.

רענן דינור: זאת אומרת, יש עובדים שסיימו את שהייתם, אנחנו מוכנים לאפשר להביא עובדים במקומם.

רענן דינור: אבל, במודל עובד תמורת עובד.

רענן דינור: אנחנו מסתכלים על נושא העובדים הזרים בשנת 2003 וישנה שורה ארוכה של כשלים: במספר הבלתי חוקיים, בפער שבין ההקצאות לבין היישומים בפועל, באופן הטיפול בעובדים הזרים, בחובות של קבלנים, מעסיקים ואחרים כלפי עובדים זרים.

רענן דינור: היום מוכרחים תקופה שבה אתה יוצר "ברקס" חזק מאוד כדי להכניס משק להסדרה.

רענן דינור: אני בהמשך אפרט מה לדעתי "הברקס" הגדול כפי שקראתי לו, מהן התפוקות והתועלות.

רענן דינור: אני סיכמתי עם ארגון IOM לפני כחצי שנה שהם מסייעים לנו למנוע את החרפה הזאת של דמי תיווך מופרזים בהתייחס לעובדים זרים שמגיעים לישראל.

רענן דינור: אני מניח שחלק מהיושבים כאן, אולי כולם, יודעים שהיום עובד תאילנדי צריך למשכן את ביתו ואת משפחתו כדי להגיע לישראל.

רענן דינור: היום לעובד תאילנד עולה 200,00 באט להגיע לישראל.

רענן דינור: זה 20,000 שקל, וזה סכום עצום בתאילנד.

רענן דינור: אנחנו רוצים את התיווך הזה לפתור .

רענן דינור: אנחנו מאמינים שבעזרת ה-IOM אנחנו נגיע לפתרונות של ממש.

רענן דינור: יש כבר סיכום פרקטי איתם בתחום של תיווך עובדים זרים בפיליפינים.

רענן דינור: אנחנו רוצים להתקדם איתם גם לארצות השולחות האחרות כדי להגיע למצב שבו המקסימום שעובד כזה ישלם יהיה כמוגדר בחוק שזה על פי התקנות שיתקן השר.

רענן דינור: אנחנו עוד לא הגשנו אותן.

רענן דינור: יש המלצה לדרג המקצועי, והשר כמובן ישמע את השיקולים השונים ויקבע מהם דמי התיווך המקסימליים.

רענן דינור: דמי המקסימליים שיקבעו בכל מקרה בתקנות הם במרחק רב ממה שקורה היום בפועל.

רענן דינור: היום בפועל נדרשים עובדים המגיעים לישראל לשלם דמי תיווך בסכומים מטורפים על פי שווי המטבע בארצות המוצא.

רן כהן: למיטב הבנתי, כאן מדובר בפתיחת השמיים ליבוא של 5,000 עובדים חדשים שייכנסו לישראל לענף הבניין.

רן כהן: אם נוסיף לכך את 2,500 מסעיף 3 שזה ההחלפות, אז יובאו לארץ כ-7,500 עובדים.

רענן דינור: להערכתי אדוני קורא לא נכון.

רענן דינור: אתה צריך לראות מקסימום של 5,000 איש שאפשר לתחלף אותם בשנת 2005.

רן כהן: כלומר, 2,500 כלולים בתוך ה-5,000.

רן כהן: שנית, האם מתוך ה-5,000 יש גם השמה מחדש של עובדים שנמצאים בישראל שהם מוסתים בענף הבניין והם כלולים בתוך ה-5,000?

רן כהן: אם כן, האם יש לכם הערכה כמה?

רענן דינור: אם יש אתגר שמשטרת ההגירה, מינהלת עובדים זרים ומרשם האוכלוסין מתמודד איתו כל הזמן, אבל כל הזמן, זה הרצון לקחת בלתי חוקיים ולהכניס אותם למסגרות של עבודה כחוק.

רענן דינור: לזה יש שתי סיבות עיקריות.

רענן דינור: קודם כל, סיבה שנוגעת לנושא "הברקס" שעליו הערתי קודם בהתייחס לשאלתו של חבר הכנסת בנלולו, מתוך הבנה שלנו שבמקום שמשטרת ההגירה תזהה את הבלתי חוקיים ותשלח אותם, כדי קודם כל להשלים מכסות בוא ננצל את אלה שקיימים בארץ.

רענן דינור: זה יעיל מכל היבט ובחינה שהיא.

רענן דינור: אבל, זה קשה מאוד.

רענן דינור: האנרגיות שמשטרת ההגירה ומינהל העובדים הזרים אצלנו ומרשם האוכלוסין משקיע בלקחת את העובדים הקיימים הבלתי חוקיים ולהסב אותם לחוקיים על פי קריטריונים, ויש לזה גם מגבלות, זו אנרגיה עצומה עם תוצאות דלות מאוד.

רענן דינור: צריך גם להבין שאני לא יכול לחייב מעסיק לקחת אליו פלוני שנמצא זה עתה במשמורת על חשבון המכסה אם הוא לא רוצה לקחת אותו.

רענן דינור: אנחנו לא עוסקים בקופסאות, אנחנו עוסקים בבני אדם.

רענן דינור: אם המעסיק אומר שאותו פלוני לא מתאים לו, ושלא יכול להיות שאנחנו נכריח אותו לקחת את אותו פלוני רק משום העובדה שזה סוגר לנו את הפער בין המכסה למימוש, אז בסופו של דבר זה לא יקרה.

רן כהן: אבל, אני גם לא בטוח שאותו קבלן הוא גם מומחה גדול לגבי אותו עובד אנונימי שאמור לבוא מסין.

רן כהן: האם הוא יודע באיזה מידה הוא טפסן טוב או בנאי טוב?

רענן דינור: אתה יודע שמרבה ידע מרבה מכאוב.

רענן דינור: לפעמים כשאתה מקבל מישהו שיש לו שם פרטי, שם משפחה ודרכון, יותר קל לך לקבל אותו מאשר כשאתה רואה את כל קורות החיים שלו שהוא רצוף במעברים בין מעסיקים, או כל מה שאפשר לספר על אותו עובד על ידי מתקן המשמורת.

רענן דינור: קח בחשבון שגם לא תמיד הקומוניקציה עם אותו עובד היא משופרת.

רענן דינור: לכן צריך להבין לפעמים גם מעסיקים שאומרים להם לקחת ממתקן המשמורת עשרה אנשים והם חוזרים ואומרים שהם יכולים למצות רק חמישה עובדים מתוך העשרה.

רענן דינור: כי עובד אחד בחיים שלו לא עבד בבניין, והשני לא מכיר עבודת חקלאות.

רענן דינור: צריך להבין שמתקיימים פה גם קונה מרצון וגם מוכר מרצון.

רענן דינור: אני לא יכול אף פעם לומר למעסיק: אתה תיקח מהמשמורת, ובבקשה אל תמצא דופי באף אחד מהעובדים.

רענן דינור: כל הירידים שעשינו כדי למצות שוהים בארץ שלא כדין ולתת להם את האפשרות להיכנס להיות מועסקים כדין, לא עלו יפה.

1028: לפני כשנה, שנה וחצי אנחנו דיברנו והיתה באמת כמות גדולה מאוד של עובדים בלתי חוקיים.

1028: אני חושב שהיום ירדנו בכמות גדולה מאוד.

1028: אין היום הרבה עובדים בלתי חוקיים.

איוב קרא: אני מודיע לך שלא השתנה כלום.

איוב קרא: על הנייר השתנו הדברים, אבל לא השתנה כלום.

רן כהן: אני בדקתי את הנתון האחרון שיש לנו בוועדה.

רן כהן: יש 70,000 עובדים בלתי חוקיים.

1028: כמה היו לפני שנה וחצי?

רן כהן: היו 200,000.

רן כהן: אלו העובדות.

רן כהן: השאלה היא, האם אפשר למצות מ-70,000 האלה, ומשרד הפנים יענה על זה.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, מאיפה אתם מביאים את הנתונים האלה?

רן כהן: הנתונים הללו נמסרו לנו בוועדה הקודמת וחקרנו אותם.

רן כהן: הם נתנו את הנתונים גם על סמך משטרת ההגירה.

איוב קרא: אני אומר לך שאלו נתוני "בולשיט".

איוב קרא: יש הרבה יותר.

איוב קרא: לך תראה את עיר הבירה השנייה של העובדים הזרים.

איוב קרא: זה לא רק 70,000 עובדים זרים.

רן כהן: יש בארץ עובדים זרים בלתי חוקיים בעשרות אלפים.

רן כהן: אנחנו רוצים למצות מהם מקסימום.

אמיר גל: יש בארץ שוהים בלתי חוקיים בעשרות אלפים, לא עובדים זרים.

רן כהן: יש בארץ שוהים בלתי חוקיים בעשרות אלפים שחלקם הגדול נכנסו בדרכים כאלו ואחרות, כולל עבודת עובדים זרים.

רן כהן: המטרה של הוועדה, אנחנו אמרנו אותה והיא מוסכמת, אנחנו רוצים למצות מקסימום מהם להשמה מחדש במקום לייבא עובדים זרים חדשים.

רענן דינור: אני יכול לתת אינדיקציות בתחום האכיפה, ואת זה אני אתן בהמשך.

רענן דינור: אני לא יודע להתחייב על המספר, אבל אני יכול לומר לכם שגם האינדיקציות בתחום האכיפה מעידות על ירידה.

רענן דינור: אינני יודע לומר מהי הכמות את זה משרד הפנים יודע לאמוד טוב ממני.

איוב קרא: אחד נכנס מפה, והשני יוצא משם.

1028: זה נכון שמספר העובדים הזרים הלא חוקיים ירד בכמות גדולה מאוד.

1028: אבל, לא ניתן יותר להסב את כל העובדים הלא חוקיים שנותרו כאן לבניין או חקלאות.

1028: כל עובד בלתי חוקי שנמצא פה והוא נתפס, אפשר לשלוח אותו החוצה.

1028: אי אפשר לנצל אותו.

רן כהן: על זה אני למשל חולק עליך.

רן כהן: אדוני המנכ"ל, מהי התוכנית שעליה אתם מדברים על הקצאת 40 מיליון שקל למימון הפעולות.

רן כהן: אני יודע שהיה הסכם עם התאחדות הקבלנים מלפני שנה וחצי או שנתיים שלא יושם.

רן כהן: אני רוצה לדעת מהי התוכנית שעליה מדברים.

רן כהן: האם היא קיימת, האם אפשר לראות אותה?

רענן דינור: בוודאי, אני אציג את עיקריה בזה הרגע.

רענן דינור: אנחנו לא מסתירים שום דבר.

רענן דינור: הנחת היסוד של הכשרת ישראלים בבניין היא הנחה שאומרת שאין טוב מעבודה בפועל בענף הבניין כדי ללמוד את המקצוע.

רענן דינור: אנחנו עושים hold עם המודל שנקרא קורסים להכשרת עובדים לענף הבנייה.

רענן דינור: אנחנו יחד עם התאחדות הקבלנים נותנים את המשקל העיקרי להכשרה במהלך העבודה, משום שהניסיון מלמד שזוהי ההכשרה האפקטיבית ביותר.

רענן דינור: שאלת קודם, האם המעסיק יודע איזה עובד סיני הוא מקבל?

רענן דינור: אני מבקש לציין כאן שהם לא עוברים הכשרה במתקני הכשרה לא בסין ולא בישראל.

רענן דינור: הם נכנסים ישר לעבודה בתוך הבניין.

רענן דינור: אנחנו מאמינים שזו ההכשרה הטובה ביותר.

רענן דינור: כדי להבטיח את ההכשרה אנחנו מכניסים את שלושת האלמנטים הבאים.

רענן דינור: ראשית, חונכות, כי ברור לנו לחלוטין שהקבלן צריך להשקיע יותר מאמץ כדי להבטיח עבודת ישראלים, וללמדם מקצוע.

רענן דינור: שנית, תמריץ לעובד הישראלי כדי להבטיח שהוא במקצוע לאורך זמן.

רענן דינור: המושג מענק התמדה הוא המושג הנכון.

רענן דינור: שלישית, תמריץ לקבלן.

רענן דינור: צריך לקחת בחשבון שלפחות המודל של השמת נשים חד הוריות הוכיח בצורה הברורה ביותר שאחד הכלים האפקטיביים ביותר זה תמריץ התמדה בעבודה שיוצר את מה שמצפים כולנו וזה לראות לא רק ישראלים שנקלטים לענפים השונים, אלא גם מתמידים בענפים השונים, ולכן הלכנו למודל הזה.

רענן דינור: מאיפה הלהט לנצל את העובדים הזרים שנמצאים כאן בארץ מול אותם אלה ששוהים שלא כחוק?

רענן דינור: אני חייב לספר לחברים היושבים כאן שמגיעים לא מעט עובדים זרים לישראל כחוק שננטשים על ידי המעסיקים שלהם.

רענן דינור: עובד זר משלם 20,000 שקל שהוא סכום מטורף לתאילנדי כדי להגיע לכאן.

רענן דינור: מה אנחנו אמורים להגיד לאותו עובד אחרי שהוא ננטש על ידי המעסיק?

רענן דינור: האם אנחנו אמורים להגיד לו תחזור לעצמך ותתמודד בעצמך איך להחזיר את 200,000 באט?

רענן דינור: השאלה כאן היא לא רק שאלה של מימוש פוטנציאלים קיימים יש פה שאלה מוסרית ותכירו גם בזה.

רענן דינור: לכן, ישנו הדחף לראות איך אנחנו מפעילים גם שיקולים שהם לא רק שיקולים כלכליים, ולא רק שיקולים של היצע וביקוש מתחום העבודה, אלא גם שיקולים מוסריים.

רענן דינור: למעשה, הגיע לכאן אדם כדין ובואו נטפל בו בצורה הכי טובה, אלא אם אנחנו יודעים לומר שלא מגיע לו ולא צריך לעזור לו, ויש גם כאלה, עיין מבריחי גבול.

רן כהן: ראשית, אני מברך אתכם לעשות את זה עם ארגון ההגירה העולמי ולפקח על העניין.

רן כהן: כמו שאמרת, יש פה ממדים גם אנושיים וגם מוסריים, ובלימה של אנרכיות ומאפיות.

רן כהן: השאלה היא, אל מי הם יבואו בארץ?

רן כהן: האם מי שיקלוט אותם בארץ הן חברות כוח אדם שעליהן יש איזשהו פיקוח, או שהקבלנים עצמם יורשו לייבא אותם באישורים מיוחדים?

רן כהן: איך תהיה הפרוצדורה כדי שהאנרכיה אולי תימנע מחוץ לארץ, אבל היא לא תימנע בארץ?

רענן דינור: קודם כל, זה שונה מענף לענף.

רענן דינור: כרגע בנושא של בניין עוד לא הכנסנו את האלמנט של אישור הארגון ההגירה העולמית.

רענן דינור: אנחנו כרגע פיתחנו את המודל מול הנושא של העובדים הסיעודיים, ושם זה יהיה היתר לכל אחד ואחד מאלה שמגיעים.

רענן דינור: זאת אומרת, הוא יוכל להגיע רק דרך המשרדים של ה-IOM בפיליפינים.

רענן דינור: עדיין לא פרסנו את כל המודל הזה לכל המדינות.

רענן דינור: כדי שארגון ה-IOM יעבוד מולנו בארץ משלוח אלינו, חייבת אותה ארץ להסכים לכך.

רענן דינור: אנחנו למשל מעריכים שזה לא יהיה כל כך קל בתאילנד.

רענן דינור: זו הערכה בלבד, יכול להיות שאני טועה, והלוואי ואני טועה.

רענן דינור: אבל, כדי להסכים למודל הזה נדרשים פה שלושה: מדינת ישראל, אותה מדינה שממנה מגיעים העובדים הזרים, וכמובן ארגון ה-IOM שיודע להגיד שהוא יודע לקחת על זה אחריות.

רענן דינור: הרי אני לא מחפש להחליף מתווך במתווך.

רענן דינור: אם ה-IOM אומר שהוא יודע להבטיח לי שלא נעשה כאן ניצול לרעה של הרצון של העובד הזר לעבוד בישראל, אני שקט.

רענן דינור: הוא לא יודע להגיד לי את זה בכל מקום.

רן כהן: בסך הכל יוצא פה מצב מאוד מדהים, כי ההסכם עושה את זה היבוא של המספר הכי גדול של עובדים לענף הבניין כשעליו למעשה אין הסכם גם עם ה-IOM, וגם לא ברור לי עדיין מי יקלוט את זה בארץ.

רן כהן: אם חברות כוח אדם הן אלה שיקלטו את 5,000 העובדים הללו שהן עצמן יכולות להיות מחוברות עם מאפייה, אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

רן כהן: אם כבר, אז למה זה לא הקבלנים עצמם או חברות כוח אדם שעובדות עם הקבלנים?

רן כהן: שלום למנכ"ל משרד ראש הממשלה, אדוני אנחנו באמצע סקירתו של מנכ"ל משרד התמ"ת לגבי ההסכם, ולאחר מכן אתה כמובן מתבקש להוסיף את הדברים שלך.

רענן דינור: כפי שאמרתי, הדברים הם שונים מענף לענף וגם ממדינה למדינה.

רן כהן: אני שואל לגבי ענף הבניין.

רענן דינור: אני אענה לך.

רענן דינור: מרגע שאנחנו מעסיקים בענף הבניין חברות כוח אדם, חברות כוח האדם מחויבות לעבוד רק עם אותם הסדרים של ה-IOM באותן מדינות שבהן יש הסדר.

רענן דינור: אני רוצה שזה יובן ושלאף אחד לא תהיה אי הבנה.

רענן דינור: יכול בהחלט להיווצר מצב שבחודש מאי חברות כוח האדם תתחלנה לפעול ועדיין לא יהיה הסכם לגבי כל מדינה ומדינה.

רענן דינור: כדי שהסכם יקרה צריך שיהיו שלושה שירצו: ישראל, המדינה ששולחת אלינו, וכמובן ארגון ה-IOM.

רענן דינור: אגב, בפגישתי עם מזכ"ל ה-IOM הוא הודיע לי בצורה מאוד ברורה: אנחנו לא ניקח אחריות בכל מדינה משום שיש מדינות שאני לא יודע לקחת שם אחריות, משום שמראש התרבות שם היא תרבות דואלית, פעם אחת מסכמים ופעם שנייה עושים את מה שרוצים.

רענן דינור: הגיבוש הוא גיבוש הדרגתי, זה רגיש מאוד.

רענן דינור: בעבר מדינת ישראל נמנעה מלהגיע להסדרים כאלה משום שלא רצינו ליצור חבויות.

רענן דינור: אנחנו החלטנו שאין לנו ברירה ואנחנו חייבים להיכנס לזה.

רענן דינור: אנחנו עושים את זה לא ישירות עם ממשלות, אלא דרך ה-IOM, מהסיבות המובנות לכולם.

רענן דינור: עיקרי הסיכום עם התעשיינים – אנחנו מול התעשיינים הודענו שהחל משנת 2007 יהיו עובדים זרים בתעשייה רק כמומחים על פי הקריטריונים ועל פי המבחן של השכר המשולם למומחה.

רענן דינור: אנחנו במשרד מאמינים שהמבחן הטוב ביותר למומחה זה השכר שמשולם לו.

רענן דינור: אם הוא עובד מן השורה בפס הייצור, אף אחד לא ישלם לו פעמיים שכר ממוצע במשק.

רענן דינור: האינדיקטור הכי טוב שהוא מומחה הוא שמשלמים לו פעמיים שכר ממוצע במשק.

רענן דינור: הואיל ולא רצינו להפיל על התעשייה מהפכה שהיא לא תוכל לעכל, דרגנו את זה לשלוש שנים: 2005, 2006 ו-2007.

רענן דינור: בשנת 2005 – 5,000 שקל, ב-2006 – פעם וחצי שכר ממוצע וזה בערך 10,000 שקל.

רענן דינור: בשנת 2007 – כ-14,000 לפי השכר הממוצע הידוע היום שזה בערך 14,000.

רענן דינור: דבר נוסף, הגדרנו שמי שיוכל ליהנות משכר של 5,000 שקל הוא רק תעשיין שנכנס לתוכנית של החלפת עובדים זרים בעובדים ישראלים, משום שאם אין לו את הנכונות הזאת אני לא רוצה להכניס אותו לתוכנית.

רענן דינור: התוכנית של החלפת עובדים זרים בישראלים בעצם מגדילה סיוע ממשלתי במונחים של הכשרה מקצועית, במונחים של כיתה במפעל.

רענן דינור: כמובן, עצם הכניסה לתוכנית מזכה בהקלה הזאת, שאם לא כן הוא נכנס למסלול המומחים.

רענן דינור: כלומר, תעשיין שאומר שהוא יודע להעסיק עובד זר כמומחה, בבקשה.

רענן דינור: אנחנו לא חוסמים אותו ולא מגדירים לו מכסה ולא מקצוע.

רענן דינור: אם הוא מגדיר שזה הצורך שלו, מרגע זה זה הופך להיות לגיטימי בתחום העובדים המומחים.

רענן דינור: כמובן שסעיף 2 מגדיר את ההתניה.

רענן דינור: האישור ניתן אם מתקיים תנאי 1, ותנאי 2 גם יחד.

רענן דינור: בתחום החקלאות אנחנו קבענו כיעד לטיפול מרכזי בשנת 2005.

רענן דינור: אנחנו יחד עם משרד החקלאות, האוצר, שירות התעסוקה, התאחדות החקלאים, במהלך שלדעתי ייקח יותר משנה, ויכול להיות שהוא ייקח גם שלוש שנים, להתחיל לפעול בשני מישורים: ראשית, החלפת ישראלים שפה הפרטנזות שלנו הן יחסית מוגבלות.

רענן דינור: שנית, מעבר לענפים שהם דלי עובדים זרים.

רענן דינור: העובדה שהמשק החקלאי נמצא היום רווי בענפי חקלאות שהם זוללי עובדים זרים היא עובדה ידועה.

רענן דינור: אני לא הולך להתווכח אם ישראלי יכול לעבוד בחממה או לא יכול.

רענן דינור: עובדתית, אנחנו לא מוצאים עובדים ישראלים בחממות.

רענן דינור: אנחנו חושבים שיש בעייתיות קשה מאוד בענף החקלאות סביב השאלה של מאזן כדאיות.

רענן דינור: גם הכלכלנים שלנו יודעים לומר שמשכר מסוים זה לא כלכלי להעסיק אנשים בפעם וחצי שכר ממוצע, זה לא סביר.

רענן דינור: לכן, המאמץ הגדול שלנו הוא פשוט לעשות מהלך שיביא בסופו של דבר לענפים שהם דורשים פחות עובדים זרים.

רענן דינור: אנחנו לא רואים דרך אחרת.

רענן דינור: יש פעילויות שנעשו בשוק העבודה שאפשר להחזיר אותן רוורס.

רענן דינור: אנחנו מאמינים שכך ניתן בתעשייה וכך בבניין.

רענן דינור: אנחנו מאמינים שבענף החקלאות לעשות רוורס של תעסוקת ישראלים, זו פרטנזיה שספק אם ניתן לממש.

רן כהן: למיטב ידיעתי, היום יש בחקלאות כ-18,000 ישראלים שעובדים בענף.

רענן דינור: יותר, הם מדווחים על 30,000.

רן כהן: עוד יותר טוב.

אברהם דניאל: הם לא עובדים פיזית בחקלאות, הם לא קוטפים את הפרחים.

אברהם דניאל: זה אין.

רן כהן: קודם כל, זה גם פונקציה של קיומה של החקלאות, כי אם לא תתקיים החקלאות אז גם הם לא יעבדו.

רן כהן: גם בענף הבניין עובדים הרבה מאוד ישראלים בזכות העובדה שהענף מתקיים, אחרת גם הם לא היו עובדים.

רן כהן: אני מבין שעניין של עידוד ישראלים לעבודה בחקלאות הוא מורכב.

רן כהן: יש נישות שאפשר להיכנס, והשאלה היא האם לזה יש תוכנית?

אברהם דניאל: אין לי ספק שישנן נישות כאלה.

אברהם דניאל: אני גם ניסיתי להוביל מהלך כזה לא פעם.

אברהם דניאל: לצערי הרב, לא היה שיתוף פעולה מהגורמים הנוגעים בדבר.

אברהם דניאל: קרי, משרד העבודה לשעבר.

אברהם דניאל: האגף להכשרה מקצועית אכן הכין עובדים להכשיר עובדים ולעודד כניסת ישראלים לחקלאות.

אברהם דניאל: לצערי, זה בזמנו נעצר.

אברהם דניאל: אנחנו נשמח מאוד לחדש את זה.

רן כהן: ההערה הזאת נכונה וצודקת.

רן כהן: אני רואה שמשרד האוצר שותף כאן, והוא בעצם שם רגליים כל הזמן להקצאת תקציבים כדי לעודד ישראלים לעבוד בחקלאות.

רן כהן: איך זה עומד בהלימה עם ההחלטה הזאת?

רענן דינור: בשביל עידוד ישראלים לעבוד בענף אתה צריך שיתוף פעולה מלא גם של ממשלה וגם של מעסיקים.

רענן דינור: אתה גם צריך שיהיה לך מושג איך אתה הולך לעשות את זה.

רענן דינור: בצדק אמר חברי מארגון מגדלי הפרחים, הרצון קיים רק לא בטוח שהידע ישנו.

רענן דינור: במונחים של סדרי עדיפויות קבענו שהיעד הראשון הוא ענף הבניין וענף התעשייה, והיעד השני הוא ענף החקלאות.

רענן דינור: ענף הסיעודי הוא היעד השלישי.

רענן דינור: אני יכול לשתף אתכם מהן המחשבות שלנו לגבי ענף הסיעודי, אבל אין לי מושג כמה זה מעשי משום שאנחנו בתחילת הדרך.

רענן דינור: נדמה לי שכל אחד מהיושבים כאן מבין לבד את המורכבות.

רן כהן: אני מקבל את התמונה שעולה מהדברים של המנכ"ל רענן דינור.

רן כהן: רבותיי, אנחנו לא נגמור את הכל בישיבה אחת.

רן כהן: אני מציע שהיום אנחנו נתכנס בעיקר למה שהבטחתי, לענף הבניין ואיך מתמודדים עם זה.

רן כהן: אני הגשתי הצעת חוק "שמתבשלת" לגבי החקלאות, ואנחנו נקדם את זה.

30083: לגבי פיתוח ענפי החקלאות אני רוצה לומר שאתם לא שמתם דגש על טכנולוגיה.

30083: זה הקטע הכי חשוב בחקלאות.

רן כהן: זה מה שהמנכ"ל אמר.

רן כהן: אם עוברים לענפים שהם פחות צמאים לידיים עובדות, המשמעות היא שעוברים לטכנולוגיות או לענפים שמבצעים את זה.

רענן דינור: הדגש הוא באמת מעבר לטכנולוגיות.

רענן דינור: מה קרה לנו כתוצאה ממדיניות שמכונה "שמים סגורים"?

רענן דינור: קודם כל, עלה מחיר העסקת עובד זר, ואנחנו מכירים את זה מכל הסטטיסטיקות שיש לנו.

רענן דינור: במאזן הכדאיות של עובד ישראלי ועובד זר, ברור שככל שעולה שכרו של עובד הזר כך יותר כדאי להעסיק ישראלי.

רענן דינור: אמרתי לכם בתחילת דבריי שפונקצית המטרה שלנו היא לראות בעובד הזר דבר שהוא בהחלט לא רצוי בשוק העבודה בישראל, ולכן כל הווקטורים צריכים להיות להחלפתו של הזר בישראלי.

רענן דינור: אנחנו צמצמנו בזליגה של עובדים זרים לענפים בהם אסורה עבודתם, זאת כתוצאה מכך שהמעסיקים שומרים פשוט הרבה יותר טוב על העובד הזר.

רענן דינור: אנחנו צמצמנו את הניצול לרעה של העובדים.

רענן דינור: יש לנו על זה אינדיקציות דרך כלי האכיפה שלנו.

רענן דינור: הפחתנו את מספר העובדים הזרים המועסקים שלא כדין.

רענן דינור: זה כמובן לא היה כלי עיקרי, אבל זה אחד הכלים המעולים ליצור את זה.

רענן דינור: כמו כן, צמצום משמעותי של דמי התיווך כתוצאה מכך שבסופו של דבר כשאתה ממצה פוטנציאל קיים אתה משלם פחות ופחות דמי תיווך.

רענן דינור: אני אתייחס עכשיו לעיקרי המודל של חברות כוח אדם.

רענן דינור: אדוני היושב ראש, על זה שאלת קודם לכן, ונדמה לי שגם חבר הכנסת בנלולו התייחס לך.

רענן דינור: קודם כל, באמצעות העסקת עובדים זרים באמצעות קבלני כוח אדם מורשים, אנחנו אחת לתמיד פותרים כמה בעיות יסוד בענף הזה.

רענן דינור: במודל הזה ההעסקה יכולה להיות רק באמצעות חברות מורשות.

רענן דינור: מי שמעסיק את העובד הזר זה אותו תאגיד.

רענן דינור: כלומר, זה לא כל אחד מהקבלנים, אלא התאגיד הוא המעסיק.

רענן דינור: כיוון שמדובר במספר גדול של עובדים זרים שמועסקים פר חברה, אני יודע גם לפקח על זה כמו שצריך, גם בשאלות של זכויות עובדים וגם בשאלות של מועד פקיעת האשרה לשהייתם, או כל דבר אחר.

רן כהן: אבל, למה צריך אותו בתור מתווך?

רן כהן: המעסיק הזה יגבה חלק מהרווח שלו מהקבלנים שהם אלה שבונים את הפרויקטים במדינה.

רן כהן: מצד שני, הוא ייקח חלק מעובד הזר.

רן כהן: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

רענן דינור: אדוני היושב ראש, אני קודם אציג תמונה מלאה לגבי המודל, ורק לאחר מכן אומר לך מה הועילו חכמים בתקנתם.

רענן דינור: אנחנו מדברים על מניעת הצורך בחלוקת היתרים לקבלנים, ופה חשוב להבין את הנקודה המרכזית.

רענן דינור: לאיזה כישורים נדרשת היום הפקידות הממשלתית?

רענן דינור: אנחנו נדרשים היום לקבל תוכניות בנייה, ומתוכן לנתח כמה עובדים צריך להיות לאותו קבלן, ואם הוא בונה במפלס אחד או בארבעה מפלסים.

רענן דינור: יש גבול עד לאיזה פרטנות הממשלה צריכה להיכנס, זה לא מתקבל על הדעת.

רענן דינור: אם יש מקום לעובדים זרים בענף הבניין אז שיהיו מורשים לכל מי שהוא קבלן במדינה והוא יודע להתחייב שהוא מעסיק כחוק.

רענן דינור: הוא ייקח אותם מאותם מקורות.

רענן דינור: קרי, מאותן חברות כוח אדם, וישלם מה שהוא צריך לשלם לעובד, לחברה.

רענן דינור: יש לנו אינטרס מוצהר, מובהק, לייקר את מחיר העובדים הזרים בענף הבנייה.

רענן דינור: זו מטרה מובהקת, אנחנו לא מסתירים את זה.

רענן דינור: אני רוצה שעובד זר יעלה הרבה יותר, או אז יהיה לי הרבה יותר קל להכניס עובדים ישראלים.

רענן דינור: ברור לחלוטין שאם אני עובד מול עשר חברות כוח אדם, ולא מול שלוש מאות קבלנים, יכולת הפיקוח שלי היא שונה לחלוטין.

רענן דינור: כל המודל של יצירת פיקוח אפקטיבי זה אם אתה יוצר מניפה רצינית, ולא יוצר מצב של מודל שבו יש גוף פיקוח אחד מול מאות של זכאים.

1028: אדוני המנכ"ל, האם זה עשר או שלושים או ארבעים חברות?

1028: שלושים.

רענן דינור: אנחנו קבענו מפתח של 350 מועסקים פר חברה.

1028: כלומר, גם קבלן שצריך להעסיק 350 עובדים, הוא רשאי להיות גם חברת כוח אדם.

רענן דינור: זו כבר שאלה שאני חייב להפנות ליועץ המשפטי שלי, איפה יש ניגודי עניינים ואיפה לא.

רענן דינור: אבל, זה כבר כניסה לפרטים.

קריאה: לא מנענו את זה.

רן כהן: אני אמרתי שיהיה דיון נפרד על ההסכם, ונעשה את זה.

רענן דינור: כשאני עובד מול מניפה זה משפר גם את יכולת הגבייה שלנו, ומאפשר לנו אחת ולתמיד להקים חלום ישן שלנו, לדעתי הוא עלה לא פעם אצלך בוועדה, ליצור קרן שתשולם לעובד הזר בסוף העסקתו.

רענן דינור: על ידי זה אני יודע להבטיח שזכויותיו של העובד הזר ישולמו לו, ושהמעסיק מפריש לקופה הזאת.

רענן דינור: אני יודע להוציא את העובד הזר עם מה שמגיע לו.

אברהם דניאל: זה למסד את השחיתות במדינת ישראל, ותזכרו מה שאני אומר לכם.

רענן דינור: בתחום המיסוי, אנחנו מדברים על מס נוסף בבניין.

רענן דינור: אנחנו היום ב-500 שקלים אגרת בקשה.

רענן דינור: אגב, בסיעוד זה 250 שקלים.

1028: צריך לבטל את 250 שקלים, אבל זה עם האוצר.

1028: זה לא הדיון כרגע.

רענן דינור: אנחנו מדברים על 4,000 שקל, ובחקלאות זה 1,000 שקל.

רענן דינור: אנחנו מדברים על 8% היטל מס שלא חל על הסיעודי.

רענן דינור: נוסף לבניין, תוספת של 6,800 שקל לסך כל האגרות.

רענן דינור: בסך הכל 11,300 שקלים.

רענן דינור: אני שוב אומר, זה חלק ממדיניות מוצהרת לייקר את מחיר העובד הזר.

רענן דינור: באותם הסדרים שהלכנו מול הבניין, אנחנו נתקדם גם מול הענפים האחרים.

רענן דינור: אם אתה רוצה מתכונת בטוחה להחזרת ישראלים לעבודה, חייבים לשנות את מאזן הכדאיות.

יהודה שגב: רענן, אתה לא ציינת את ההישג הכי גדול, וזה ביטול הכבילה במתכונת הקיימת.

יהודה שגב: זה הדבר הכי חשוב.

רן כהן: אם הבנתי נכון, מאחר והעובדים הללו הם לא לחברות כוח אדם, חברות כוח אדם יוכלו לנייד את העובדים בין הקבלנים על פי האינטרסים שלהם, וגם מי שמשלם יותר.

רן כהן: אני לא יודע איך יבוא לכאן לידי ביטוי האינטרס של העובד.

רן כהן: אבל ברור לגמרי שיהיה על פי האינטרס של חברות כוח האדם, ועל פי הקבלן שישלם יותר, אם אני מבין נכון.

רן כהן: לכן, ייווצר כאן מצב שבו הניוד הזה כן יתקיים, משום שהוא יתקיים בין הקבלנים על פי מה שהם ישלמו.

רענן דינור: יודקה שגב, אתה צודק.

רענן דינור: זה צריך להיות בכותרת ראשית.

רענן דינור: לדעתי, ואני יודע שחברנו ממגדלי הפרחים לא יאהב את זה, אם יש ענף שבראש ובראשונה צריך את ההסדר הזה זה ענף החקלאות משום שממהותו הוא עונתי.

אברהם דניאל: אתה לא מכיר את ענף החקלאות.

רן כהן: אני לא מסכים.

רן כהן: אני גם כך מגניב את עניין החקלאות לדיון שבעיקרו בא לדון על מה שהבטחנו בישיבה הקודמת.

רן כהן: שני המנכ"לים באו לכאן לעניין הזה.

רן כהן: אני לא אפסיק לטפל גם בחקלאות וגם בסיעוד.

רן כהן: אני רוצה לסיים את הישיבה תוך עשרים דקות עם איזשהן תוצאות.

רענן דינור: לו היינו זוכים לשיתוף פעולה בתחום החקלאות כשם שיש לנו בבניין, כולל גם עם משרד השיכון, אני חושב שהיינו נותנים פתרון נכון יותר לנושא החקלאות.

רענן דינור: זו דעתנו.

רענן דינור: אני אינני מתיימר להיות מומחה חקלאי, אבל אני כן מתיימר להיות מומחה בלשאול את המומחים.

רענן דינור: לפי כל מידע שבידנו, זה היה מביא בשורה ענקית לענף החקלאות, אבל על זה כאמור יהיה דיון בנפרד.

רענן דינור: אני אסקור בקצרה רבה את סיכום שנת הפעילות 2004.

רענן דינור: ראשית, חזרת אלפי ישראלים לענף הבנייה.

רענן דינור: ציינתי את זה קודם וגם הסברתי את התנודתיות.

רענן דינור: שנית, מספר העובדים הזרים ירד מ-300,000 ל-180,000, וזה כולל גם החוקיים.

רענן דינור: פה יש נתונים שאתם לא מכירים.

רענן דינור: בשנת 2004 נפתחו 10,000 תיקי חקירה נגד מעסיקים.

רענן דינור: זה חלק ממה שציינתי בפניך קודם כאינדיקטורים להפחתה במספר הבלתי חוקיים.

רן כהן: אדוני המנכ"ל, אנחנו יודעים את זה.

רן כהן: אנחנו בישיבה הבאה אפילו דנים למה מתוך 140 מיליון שקל נגבו עד עכשיו רק 28 מיליון.

רענן דינור: אנחנו יודעים לתת גם תשובות לזה, אבל אני אשמור את זה לישיבה הבאה.

רענן דינור: אנחנו ביטלנו כ-2,000 היתרים של מעסיקים שלא כדין או חריגה בנושאים הסוציאליים.

רענן דינור: זה מחזיר אותי לשאלה ששאלת אותי קודם.

רענן דינור: אם יש לך מנגנון ראוי לשמור על הזכויות של העובד הזר, זה אם אתה מעסיק אותו דרך החברות שזוהי התמחותן, משום שאז אני באמצעות כלי הרגולציה יודע להבטיח שהוא מקבל את מה שמגיע לו, מה שאני לא יודע להבטיח היום כשיש כל כך הרבה מועסקים מקבלי שירות ישירות ממינהלת עובדים זרים.

רן כהן: למעשה, אתה אומר לי עכשיו שחברת כוח אדם שמעדה, רימתה, שיקרה, גנבה את העובדים והכל, תיפסל מלקבל את העובדים הללו.

רן כהן: אם זה נכון אז הדבר הזה חייב לצאת באופן הכי נחרץ והכי מסודר.

רענן דינור: וכך זה יוצא גם בתנאי חלוקת הרשיונות.

רענן דינור: אנחנו סיימנו 225 תיקים כפי שאתם רואים, וב-2003 שולמו לעובדים הפרשי שכר בסך 25 מיליון שקל, לפני עזיבתם.

רענן דינור: ב-2004 רק כ-6.5 מיליון שקל.

רענן דינור: לשיטתנו, זו אינדיקציה חיובית משום שזה מראה בצורה הברורה ביותר שאתה מגיע להתעסק עם פחות עובדים זרים שהתעמרו בהם.

רענן דינור: מי הם העובדים המומחים?

רענן דינור: אמרתי קודם לכן שתנאי ראשון הוא שכרם.

רענן דינור: עובד מומחה פעמיים שכר ממוצע.

רענן דינור: מי נמצא בגדר המומחים?

רענן דינור: מנהלים בכירים של חברות רב לאומיות.

רענן דינור: זה יכול להיות בנקים, חברות הי-טק וכו', מרצים במוסדות להשכלה גבוהה, רופאים שמגיעים להשתלמות בבתי חולים, בהחלט אומנים וספורטאים, עובדים המגיעים לפחות משלושה חודשים, צלמים וכתבים זרים על פי המלצת לשכת העיתונות הממשלתית, יהלומנים על פי המלצת המפקח על היהלומים, בני משפחה של הסגל הדיפלומטי לפי המלצות משרד החוץ ובאישור מיוחד של משרד הפנים.

רענן דינור: אלו מקבלים בכלל לא דרך המנגנון שתואר קודם.

רן כהן: אני מאוד מודה לך אדוני המנכ"ל.

רן כהן: אני רוצה עכשיו לשמוע את האלוף במילואים יהודה שגב.

יהודה שגב: קודם כל, אני ממליץ מאוד שההסכם שנחתם בין משרד האוצר למשרד התמ"ת והתאחדות הקבלנים, יובא בפני הוועדה, ויתקיים על כך דיון נפרד.

רן כהן: בוודאי.

יהודה שגב: שנית, הבסיס העקרוני להסכם הוא שפעם ראשונה בשש השנים האחרונות מאז שהענף סובל ממחסור גדול בכוח עבודה, יש בו הסדר הוליסטי מלא שכולל גם את נושא הכשרת הישראלים, וגם את נושא הטיפול בעובדים הזרים בענף.

יהודה שגב: זה מבחינתנו ההישג הגדול.

יהודה שגב: אנחנו הקרבנו הקרבה גדולה מאוד על חשבון הזמן הקצר, על מנת שבטווח הבינוני, והטווח הבינוני אצלנו זה מאי 2005, אנחנו נראה ענף עם כללים ברורים, עם יציבות, הקבלנים יודעים מה קורה בישראלים, ובעובדים הזרים.

יהודה שגב: זאת היתה ההקרבה שלנו.

יהודה שגב: אנחנו לא חוזרים בנו.

יהודה שגב: יש לנו פער בצרכים של עובדים זרים, אנחנו סובלים ממצוקה קיימת.

יהודה שגב: אין תשובה לחבר צ'אליק שישב פה בפעם הקודמת שיש לו פער בין מה שהוא צריך לבין מה שיש לו.

יהודה שגב: אנחנו מקריבים את כל הפערים האלה על מנת שהחל מחודש מאי הענף יהיה מסודר, יציב, עם כוח אדם, כאשר לכולם ברורים כללי המשחק.

יהודה שגב: אני מאוד מקווה שהתהליכים שהמשרדים עדיין צריכים להשלים בנוהלים הפנימיים, יושלמו במהרה על מנת שנצא לדרך מהר.

יהודה שגב: אני מודה למשרד האוצר ולמשרד התמ"ת על כל תהליך משא ומתן ועל התוצאה שלו.

רן כהן: אני מצטרף לתודות הללו.

רן כהן: אני חושב שבאמת ביחד עשיתם עבודה, וגם אנחנו היינו בתוך כל העניין הזה, כדי להגיע למצב של יציבות.

רן כהן: אין דבר יותר חשוב בענף כלכלי מאשר יציבות, וצריך לדעת מהי התמונה.

רן כהן: אני רוצה לשאול אותך, האם אתה חושב שאתם בשלים להציג את הנושא הזה לעומקו?

יהודה שגב: מתי שתגיד.

יהודה שגב: אנחנו ישבנו לילות וימים, אין לנו בעיה.

רענן דינור: אנחנו נוכל להופיע לוועדה עם ההסכם לאחר שנסגור כמה פרטים עם משרד הפנים.

רענן דינור: לדעתי אנחנו תוך שבועיים יכולים להיות.

יהודה שגב: אני חוזר לארץ ב-17 לחודש.

רן כהן: גברתי מנהלת הוועדה, אני מבקש שנקיים את הדיון הזה לאחר ה-17 לחודש עם מנכ"ל משרד התמ"ת.

רן כהן: אנחנו נשחרר מהעניין הזה את מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

רן כהן: הוא כבר עשה את הדחיפה שלו.

רן כהן: אני מבקש מכם לומר לנו ביושר מהי מידת האפשרות באמת של ההשמה מחדש של עובדים זרים לעבוד בענפים הללו, במיוחד בבניין?

יוסי אדלשטיין: קודם כל, האמירה של מנכ"ל משרד התמ"ת כשהוא הצהיר פה שהקבלן או המעסיק לא מחויב לקחת מתוך המאגר, היא לטעמי אמירה די קשה שתפגע בהשמה.

יוסי אדלשטיין: כי אם כל קבלן ידע עכשיו שהוא לא חייב לקחת, אז הוא לא יעשה מאמץ בכלל לקחת.

יוסי אדלשטיין: לכן, אנחנו צריכים להיות זהירים באמירה הזאת.

רן כהן: אם יש אינטרס לקבלן לייבא עובד זר בגלל אינטרסים אפילו זרים, אז הוא יכול בכל רגע לפסול את העובד שקיים כאן.

רן כהן: המנכ"ל יודע מה מטריד אותי בעניין הזה.

יוסי אדלשטיין: ישנו דבר נוסף שמטריד אותי, כל נושא הטלת האגרות שזה הגיע עכשיו ל-11,000 שקל.

יוסי אדלשטיין: מניסיון בשטח אני אומר לכם שמי שמשלם את האגרות האלה בשורה התחתונה הוא העובד, לא המעסיק ולא חברת כוח האדם.

יוסי אדלשטיין: כל הגבייה נעשית מהעובד עד השקל האחרון, וזה לא ישנה אם יעלו את זה ל-30,000 שקל.

יוסי אדלשטיין: היום יש אגרה של 4,000 שקל לכל עובד שלוקחים אותו.

יוסי אדלשטיין: המעסיק אם זה חברת כוח האדם ואם זה הקבלן, משיתים עליו את העלות.

יוסי אדלשטיין: הם מורידים לו מהמשכורת או דרך עורך הדין שמתווך.

יוסי אדלשטיין: הם משלמים היום סך של 4,000 שקל, ואחרי זה הם ישלמו 11,000 שקל.

יוסי אדלשטיין: אני מבקש מכם לקחת את זה לתשומת ליבכם.

יוסי אדלשטיין: אנחנו מנסים לפגוע במטרה, אבל אנחנו מחטיאים אותה בקטע הזה.

יוסי אדלשטיין: אם היום העובד התאילנדי משלם 20,000 שקל בשביל להגיע לפה, מחר הוא ישלם 30,000 שקל.

רן כהן: אני רוצה שיעלו כאן דברים באופן ענייני וחופשי כדי שנוכל להתמודד איתם.

רן כהן: אף אחד לא מפחד פה, לא אילן כהן ולא רענן דינור, ולא יהודה שגב ולא אפרים כהן ולא ששי קציר.

רן כהן: הוא מעלה סוגיה שאותי היא מעניינת מאוד, ואני די בטוח שגם את חבר הכנסת בנלולו.

רענן דינור: הוא מעלה סברה.

רן כהן: מותר לו להעלות סברה.

רן כהן: אני רוצה לשמוע את כל הסברות האלה שיש בהן בעייתיות.

רן כהן: אנחנו עוסקים בענף שיש בו הרבה מאוד לכלוכים.

ששי קציר: אדוני היושב ראש, אני מבקש אם אפשר שיינתן לנו באחת הישיבות זמן להציג את ההתמודדות שלנו כמשרד הפנים עם כל הסוגיה של העובדים הזרים לאורך כל מחזור השהות שלהם, מהגעתם ועד יציאתם מהארץ.

ששי קציר: אני חושב שיש פה הרבה הרבה נתונים שחשוב שהוועדה תדע אותם.

ששי קציר: אני מאוד אודה לך אם תיתן לנו את הזמן להציג את הדברים.

רן כהן: ברצון.

ששי קציר: אני רוצה להגיד כמה דברים שהם קשורים גם להסכם שעומד למימוש עם הקבלנים.

רן כהן: אני מבקש שאתה תבוא גם לאותה ישיבה.

ששי קציר: ודאי.

ששי קציר: אנחנו מתעסקים עם העובד הזר מהשלב של הבאתו ארצה, ובתהליך של הטיפול של העובד.

ששי קציר: יש תהליכי ביניים רבים עם העובדים שאנחנו אגב מחדשים להם את האשרה כל שנה.

ששי קציר: אם מדובר בעובד שהוא עובד אצל אותו מעסיק ואין בעיות איתו, אז אני מטפל באשרה שלו פעם אחת בשנה.

ששי קציר: אבל, יש לנו מקרים רבים שבמהלך כל השנה אנחנו מתעסקים עם הסוגיה הזאת של העובדים, אם זה השמה, ואם זה ברחנים.

ששי קציר: יש פה בעיות יסוד שאני אעלה אותן בפגישה שבה יינתן לנו הזמן.

ששי קציר: חלק מבעיות היסוד הן מאותה מדינה שהוא מגיע, וחלקן הן אצלנו.

ששי קציר: אנחנו צריכים לחשוב על צעדים שונים איך למנוע את הרצון, ואפילו את הדחיפה של אותם עובדים לחפש מעסיק אחרים.

ששי קציר: יש כוחות בתוך המערכת הזאת וצריך להבין אותה.

ששי קציר: באשר לנושא העסקת העובדים בשיטה של תאגידים אני רוצה לומר שיש לי יותר שאלות מתשובות, ולכן אני לא ממהר לומר שהשיטה הזאת היא השיטה הכי טובה שניתן להעסיק בה עובדים.

ששי קציר: אנחנו סיכמנו גם עם משרד התמ"ת וגם עם משרד האוצר שאנחנו נשב על כל הנושאים שקשורים למימוש של ההחלטה הזאת.

ששי קציר: יש פה המון שאלות.

ששי קציר: אגב, אני לא מסתיר את עמדתי.

ששי קציר: אני אמרתי ואני גם היום מחזיק בדעה שהעסקת עובדים זרים באמצעות תאגידים תנציח בסופו של דבר את הישארות העובדים פה בארץ.

ששי קציר: אין מה לעשות.

ששי קציר: תאגידים הם חזקים, הם יכולים להניע מהלכים, הם יכולים להשפיע וכו' וכו'.

ששי קציר: לי יש גם המון שאלות על נושא האכיפה וזה פרק שלא דיברנו עליו בכלל.

ששי קציר: נושא האכיפה יהפוך לנושא הרבה יותר מורכב מכפי שאני מתעסק היום.

ששי קציר: אני אמרתי שיש לי שאלות יותר מתשובות.

רימון בן יקיר: אני מייצג את ענף המסעדות האתניות, האם אני יכול לומר שתי מילים?

רן כהן: לא, היום אני רוצה להתרכז בענף הבניין, אולי בענפים הגדולים.

אסף אדיב: אני מייצג את עמותת "מען" שהיא עוסקת בהשמה של עובדים ישראלים לבניין, והיא עושה מאמץ גדול בעניין הזה.

אסף אדיב: לנו יש תחושה ברורה שיש פה עניין של עלות.

אסף אדיב: ניקח מפעל שקיבל עכשיו פרויקט ענק לבנות את כל הגשר של הכניסה לירושלים, עם הזמנות לשנה שלמה.

אסף אדיב: עובדים ישראלים שעבדו שנתיים במפעל הזה הודיעו לנו שפיטרו אותם לפני חודשיים.

אסף אדיב: הודיעו להם שהם יכולים להיקלט בחזרה, יורידו את השכר שלהם מ-5,200 שקל ברוטו ל-4,000 שקל ברוטו.

אסף אדיב: הם אמרו שבסכום של 4,000 שקל הם לא מוכנים לעבוד כעובדים מקצועיים של בניין שכבר הוכיחו את עצמם.

אסף אדיב: אותה חברה תקבל עכשיו 100, 200 עובדים לבצע את הפרויקט הזה כי העובדים שיגיעו מסין או מתורכיה מוכנים לעבוד ב-4,000 שקל ואפילו ב-3,000 שקל הם יהיו מבסוטים לעבוד.

אסף אדיב: יש פה בעיה של עלות.

אסף אדיב: אני אומר שהחברה הזאת חברת "סולל בונה" שהעסיקה 400 עובדים ישראלים פיטרו בחצי השנה האחרונה 300 עובדים.

רן כהן: למה?

אסף אדיב: כי זה יקר מדיי לשלם לעובד 30-40 שקלים, ואי אפשר לשלם אותו.

אסף אדיב: לכן, צריך להוריד אותו ל-28 שקלים או ל-25 שקלים עם כל העלויות.

אסף אדיב: העובדים הזרים שמכניסים אותם עכשיו אפשר להוריד את עלות השעה שלהם ל-25 שקלים ול-23 שקלים.

אסף אדיב: אני טוען שהבעיה בסופו של דבר היא בעיה של השוואת תנאים ופיקוח.

אסף אדיב: יש 22 פקחים בכל המשק שבודקים שאלה של זכויות סוציאליות ושל שכר מינימום.

אסף אדיב: לפני הסכם הקיבוצי כל מעביד צריך לתת את כל הזכויות לכל עובד, כולל עובד זר.

אסף אדיב: זה החוק.

אסף אדיב: אין מי שיפקח על זה.

1028: שומרים עליהם ומפקחים עליהם כל כך הרבה.

רן כהן: אתה חושש שעם ההסכם הזה יכול להיות מצב של נסיגה מהכניסה של עובדים ישראלים בענף הבניין?

אסף אדיב: היו שנתיים וחצי של שמים סגורים, ויש כניסה.

אסף אדיב: חלק מ-5,000 עובדים שציין המנכ"ל שירדו מ-12,000 ו-7,000, חלק מהאנשים האלה היו בתוך הענף ונפלטו מהענף לא בגלל שהם לא מתמידים.

אסף אדיב: אנחנו חוששים ש-5,000 עובדים החדשים שמכניסים אותם הם פתיחה של השמיים מחדש.

רן כהן: הסוגיה ברורה, וברור לגמרי שהיא תעלה כאשר נדון בגוף ההסכם.

מיכאל שיפר: מה שנאמר פה על ידי אסף הוא לגמרי לא נכון, כי האגרות עצמן מעלות את מחיר ההעסקה לבערך 40-45 שקל לשעה לעובד זר.

מיכאל שיפר: סביר להניח שלא תהיה שום העדפה של עובד זר מול עובד ישראלי, כי העלות שלו תהיה מאוד יקרה.

מיכאל שיפר: יש דבר שלא הבנתי מדברי מנכ"ל משרד התמ"ת.

מיכאל שיפר: בישיבה הקודמת דיברנו על מילוי ההתחייבות הממשלתית של 17,5000 שניתנו היתרים.

מיכאל שיפר: זה עדיין מספר ערטילאי שאף אחד לא מתייחס אליו.

מיכאל שיפר: אם לא נותנים להכניס עובדים לארץ וברור לחלוטין אפילו לפי משרד הפנים שאומרים שיש 13,000 למרות שיש הרבה פחות, ועושים רק החלפה של 5,000 עובדים מתוך ה-13,0000 - - -

קריאה: שתי פעימות של 2,500.

מיכאל שיפר: זה 5,000 תוך פרק זמן של חצי שנה, וזה אומר שמחליפים 5,000 מתוך ה-13,000 כביכול למרות שיש רק 10,000.

מיכאל שיפר: איפה ההשלמה?

רן כהן: לא, גם אני הייתי בחדר וגם אני ראיתי את זה ואפילו שאלתי את המנכ"ל.

מיכאל שיפר: אני מבקש הבהרה לנקודה הזאת.

רן כהן: אני מבהיר.

רן כהן: המדובר על כך שהמכסה הזאת שניתנה לשנת 2005 תתבצע.

רן כהן: כלומר, תתמלא.

רן כהן: יש כאן בהחלט עניין של יבוא של כ-5,000, שחלקם זה החלפה וחלקם זה השלמה.

רן כהן: מנכ"ל משרד ראש הממשלה, בבקשה.

אילן כהן: קודם כל, קבלו את התנצלותי על כך שהגעתי באיחור.

אילן כהן: אני הייתי עם ראש הממשלה.

אילן כהן: הוועדה הזאת היא חשובה לי ורצתי משם לכאן.

אילן כהן: אני אוסיף בכמה מילים דברים כללים כדי לבטא לפחות את עמדת ראש הממשלה ומשרד ראש הממשלה, וכמובן שהיינו שותפים להסכמים ולכל ההבנות שהושגו.

אילן כהן: ראשית, אנחנו בגשר צר בין הרצון להעסיק ישראלים וזה רצון של כולם פה, לבין הצורך לשמור על ענפים ולא לתת להם להרס.

אילן כהן: עם כל הכבוד, אם ענף הבנייה ייהרס לא יהיה ישראלי אחד שיעבוד בענף הבנייה.

אילן כהן: כנ"ל בחקלאות.

אילן כהן: אם לא יקטפו מחר את ההדרים מהפרדסים אז גם לא יהיו ישראלים בענפים האלה.

אילן כהן: לכולם ברור שמדובר בתהליך.

אילן כהן: אנחנו מנסים לעשות פה רציונליזציה של התהליך.

אילן כהן: עצם זה שהמכסות יורדות מבטא שאנחנו הולכים לקראת המטרה הזאת.

אילן כהן: אני מברך גם על הוועדה הזאת.

אילן כהן: אני מאלה שחושבים שעבודת הממשלה צריכה להיות מול הציבור ולא להסתתר מפניו.

אילן כהן: אני אפילו מבקש מיושב ראש הוועדה לכנס אותה פעם בחודשיים גם אם אין נושאים, כדי לעקוב אחרי הדברים.

אילן כהן: תזמן אותנו להציג את ההישגים ואת מה שקורה, כולל מדיניות האכיפה, כולל מכסות וניצולן בפועל עם האדונים פה.

אילן כהן: אין פה שום דבר שצריך להיות מוסתר.

אילן כהן: חלק מההישגים שהושגו, והייתי פה לפני כחודש, הם ההידברות.

אילן כהן: אני מברך את יודקה שגב.

אילן כהן: הוא ויתר על חלק והממשלה הצליחה להתפשר על ניוד וכל מיני דברים, והושג משהו בהסכמה.

אילן כהן: זה כבר הרבה יותר טוב מכל המריבות שאני לפחות עד להן מאז שאני בתפקיד הזה בין התאחדות הקבלנים לממשלה, לאוצר, לתמ"ת.

אילן כהן: אני קורא לוועדה להמשיך להיות מעורבת ולזמן אותנו ולדרוש דיווח.

אילן כהן: אנחנו נבוא.

אילן כהן: אני רוצה להתייחס להסכם עם התאחדות הקבלנים.

אילן כהן: הושג פה משהו שלהערכתי הוא נכון, כי מעבר לוויכוח עוד אלף פחות אלף, הוודאות היא הדבר הכי חשוב.

אילן כהן: יהודה שגב צריך לדעת בכללים ברורים איך הוא עובד.

אילן כהן: אני חושב שאם יהיו לו פחות אלף עובדים, אבל הוא יודע שבשנת 2005 ובשנת 2006 יש לו מדיניות והוא עובד, הוא ישיג הישגים יותר טובים מאשר עוד אלף עובדים ושהממשלה תשנה את מדיניותה כלפיו כל הזמן.

אילן כהן: אני קורא לכול הענפים לעשות כך ולהגיע להסכם.

אילן כהן: אני מתחייב שהממשלה תעמוד בהסכמים האלה.

אילן כהן: לא ניתן לשנות את ההסכם באופן חד צדדי.

אילן כהן: כך יוכלו המעסיקים לדעת איך הם עובדים ולהיערך לקראת זה.

אילן כהן: אני חושב שנושא ההכשרה הוא אולי הנושא הכי חשוב.

אילן כהן: אנחנו היינו שותפים עם האוצר והתמ"ת עוד בחוק ההסדרים לנושא הכשרת ישראלים בענף הבנייה בסך 40 מיליון שקל.

אילן כהן: משרד ראש הממשלה ייכנס יחד עם התמ"ת ועם כולם כדי להבין גם מהם התכנים, איך זה נעשה באתרים עצמם ולא תיאורטית, כדי שזה יהיה אפקטיבי.

אילן כהן: תנו לנו עוד חודשיים שאחריהם נבוא ונדווח על התכנים שהצלחנו להפיק כדי שהדבר הזה יהיה בצורה ישימה.

אילן כהן: אני חושב שזה מפתח גדול בכל העניין.

אילן כהן: אני אתייחס לנושא האגרות עכשיו.

אילן כהן: חברים, אם לא תהיינה אגרות אנחנו מפלים את הישראלי לרעה מול העובד הזר.

אילן כהן: הישראלי משלם מס והעובד הזר יבוא ויעבוד בלי מס.

רימון בן יקיר: יש מסים.

אילן כהן: לא ייתכן שעלותו של העובד הזר תהיה דרמטית יותר נחותה מהעובד הישראלי, זה מצב לא נכון.

אילן כהן: לפחות ידידיי הבכירים בענף הבנייה טוענים שהעובד הזר מתחיל לעלות כבר סכומים נכבדים של כסף, ואנשי מקצוע מרוויחים שם כ-7,000 שקל גם.

אילן כהן: אמרו לי את זה בכירים בענף הבנייה.

אילן כהן: הנושא האחרון הוא נושא התאגידים.

אילן כהן: אני מבין את החששות מפני מקורבים ושחיתות, ומי יזכה בקופון.

אילן כהן: הנושא הטריד אותנו כאשר ישבנו בחוק ההסדרים על הנושא הזה.

אילן כהן: הוא עלה לדיון.

אילן כהן: החשש הזה יש בו איזשהו קורטוב של אמת.

אילן כהן: אנא תפקחו, בואו תעבדו איתנו על הנושא הזה.

אילן כהן: אין שום כוונה לתת לאף אחד פריבילגיות.

אילן כהן: השאלה הזאת עלתה לי בכל נושא שבו הלכנו לנושא של מכרזים.

אילן כהן: תפקחו, תעבדו, תראו מי אלו שמקבלים.

אילן כהן: תעבדו על המכרזים והחוזים.

אילן כהן: בבסיס העניין אין כוונה כזאת.

אילן כהן: תאמינו לי שזה לא נעשה כדי להעשיר מקורבים.

רן כהן: אני מתכוון לבקש מהמנכ"ל דינור לבוא איתנו לאותו דיון שסיכמנו שיהיה בתוך שלושה שבועות על ההסכם שבו נדון יותר בפרטי פרטים איתו וכמובן על כל הציבור על ההסכם עצמו.

רענן דינור: אני רוצה להעיר הערה דווקא בתחום זכויותיו של העובד הזר.

רענן דינור: אם יש סיכוי אמיתי לאכוף את זכויותיו של העובד הזר זה מול שלושים מעסיקים בענף הבנייה, ולא מול ארבע מאות מעסיקים בענף הבנייה.

רענן דינור: מי שיודע משהו בעולם האכיפה מבין שכאשר יש לך כמות מוגבלת של נאכפים יכולת האכיפה שלך היא הרבה יותר משמעותית.

רענן דינור: לכן, כל מי שכאן ציין שהוא חרד לזכויותיו של העובד הזר, תנוח דעתו.

רענן דינור: היכולת של משרדי לאכוף בתנאים האלה היא באופן משמעותי יותר טובה מאשר במצב הקיים.

רענן דינור: אין ספק שהעובד הזר יקבל את שכרו ואת זכויותיו, והמעסיק ישלם יותר, כי זה בדיוק תפקידו של המודל.

1028: אני אשאיר את כל נושא התאגידים והחברות לדיון הרבה יותר רחב.

1028: אבל אדוני היושב ראש, יש לי בקשה.

1028: שני המנכ"לים נמצאים פה ונציגות משרד הפנים נמצאת פה, וגם ידידי יודקה שגב מנכ"ל ההתאחדות.

1028: בסיכום שיש לי עם ראש מינהלת ההגירה, אני מבקש אדוני היושב ראש שפה יאושר שעובד שנמצא מתאים לעבודה מענף הבנייה לענף התעשייה ומענף התעשייה לענף המסעדנות ולכל ענף אחר, שיאפשרו את הדבר הזה על מנת לאשר את העובד שנמצא כאן.

1028: אני מבקש שיאשרו את הדבר הזה.

רן כהן: בסדר גמור, אני מקבל את זה.

רן כהן: רבותי, אני מסכם את הישיבה.

רן כהן: קודם כל אני רוצה להודות מאוד לשני המנכ"לים ולכל המעורבים בהסכמים.

רן כהן: אני מרגיש שהתקדמנו במשהו בתוך כל העניין הזה.

רן כהן: עדיין אני מרגיש גם, ואני אומר את זה בגלוי בפני כל הנוכחים, שהסכנות שאודותיהן דיברנו כאן עדיין קיימות.

רן כהן: זה לא שהכל נפתר, לא לגבי ענף הבנייה או ענף החקלאות או הסיעוד, וגם לא לגבי זכויות העובדים.

רן כהן: יש כאן בהחלט דאגות שצריך לטפל בהן.

רן כהן: גברתי מנהלת הוועדה, אנחנו בתוך שלושה שבועות נקיים את הישיבה הזאת עם מנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ואנחנו נדון בפרטי הפרטים של הדיון.

רן כהן: אני מודה מאוד לכולם.

רן כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.