הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 26, 2004-04-20 13:30

רן כהן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

רן כהן: נמצאים אתנו ראש מנהלת ההגירה ניצב ברטי אוחיון, מנהל מינהל האוכלוסין מר הרצל גדז' וראש יחידת סמך לעובדים זרים במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מר אפרים כהן.

רן כהן: אנחנו נשמע היום דיווח תקופתי על נושא העובדים הזרים.

רן כהן: מאחר שנתקבלה החלטה בישיבת הממשלה ב-4 בחודש בנושא הזה, נדון גם על כך.

רן כהן: מצאתי לנכון לקיים את הישיבה הזאת גם באמצע הפגרה, ובין החגים, משום שאני רוצה מאוד לשמור על רצף בעבודת הפיקוח שלנו בנושא הזה.

רן כהן: אני מצטער שסגן השר מיכאל רצון לא הגיע.

רן כהן: אם הוא יאחר, נסלח לו והוא יצטרף.

רן כהן: אם הוא לא יגיע, כולנו נצטער.

רן כהן: אני מציע שאנחנו נתחיל את הדיון בדיווח של ניצב אוחיון, סיכום הפעילות ב-2003 והיעדים לשנת 2004, שאני מבין שהממשלה כבר החליטה עליהם מחדש.

רן כהן: אתה אולי תכניס אותנו לתמונה.

רן כהן: אני מבין שהיעד לשנת 2004 הוא הוצאת 100,000 עובדים זרים בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: היעד הוא 50,000.

ברטי אוחיון: יש שם טעות.

הרצל גדז': זה המדד היחיד שעמד ביעדים בשנים האחרונות.

רן כהן: בהחלטת הממשלה כתוב "100,000".

רן כהן: לא רק זה אלא גם "לשלש את היקף פעולות האכיפה כנגד מעסיקי עובדים זרים", שזה כבר באחריותו של מר אפרים כהן.

רן כהן: בבקשה ניצב אוחיון.

ברטי אוחיון: בסוף הסקירה אני אתייחס גם ליעד שנקבע להוצאת 100,000 עובדים זרים בלתי חוקיים כי אנחנו הגשנו על זה הסתייגות.

ברטי אוחיון: לפי הנתונים שאתם תראו, בשנה וחצי מאז הקמת המנהלת אנחנו עומדים להגיע למספר הזה כך שאי אפשר לצפות שבתוך שנה או פחות משנה המספר יוכפל.

רן כהן: אתם תגישו לממשלה הצעת תיקון להחלטתה?

ברטי אוחיון: הגשנו כבר בקשה לשנות את האומדן.

ברטי אוחיון: ננסה לסכם בכמה משפטים את הפעילות ב-2003 ולהתייחס ליעדים, לדגשים לקראת שנת 2004.

ברטי אוחיון: אני מבקש לציין שבמסגרת מנהלת ההגירה, ביחד עם שני הגופים שאנחנו עובדים איתם – משרד הפנים ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה – הגענו לסיכומים מפורטים מאוד, כולל הצגת התוכניות והיעדים לשנה הבאה.

ברטי אוחיון: כאן אנחנו נציג את עיקרי הדברים.

ברטי אוחיון: בסקירה הזאת אתייחס לדגשים בעשייה שלנו ובתחומים הארגוניים, מה עשינו בשנת 2003, אציג כאן את סיכום הנתונים לשנת 2003 ושילבתי נתונים עד סוף חודש מרס 2004, כלומר זה שנה 3 חודשים, ובסוף גם אתייחס ליעדים ולדגשים לשנת 2004.

ברטי אוחיון: בתחום הארגוני – עם הקמת המנהלת היא החלה בפעילות ישירה להקמת ארגון ולגיוס 470 שוטרים, הקמת מטה ברמלה, פריסת יחידות בשטח ו-1,000 מקומות משמורת.

ברטי אוחיון: בשלב השני של ההתארגנות נכנסנו לעבודה הרבה יותר מסודרת, כשהכוונה להגדיר את המטרות הברורות שלנו.

ברטי אוחיון: אנחנו קבענו יעדים ומדדים לכלל המנהלת וליחידותיה.

ברטי אוחיון: יש לנו מדיניות ועקרונות הפעלה.

ברטי אוחיון: קודם כול, מדיניות בנושא זכויות עובדים זרים, שפירטנו במסמך כתוב.

ברטי אוחיון: קבענו גם עקרונות הפעלה, כלומר מה הדגשים שלי כראש המנהלת אל כל האנשים בכל התחומים – בחקירות, מודיעין, כוח-אדם, הכשרה.

ברטי אוחיון: לפני כחודשיים סיימנו לקבוע את צורת ההפעלה שלנו ואת שיטות האכיפה.

ברטי אוחיון: כלומר לא יכול לקרות יותר שצוות שוטרים יגיע לבית וכל אחד יפעל באיזו שיטה שהוא רוצה כדי לבצע אכיפה.

ברטי אוחיון: פירטנו כללי הפעלה – מה עושים בבית, מה עושים באתר בניין, מה עושים באתר חקלאות, מה עושים כשמזהים עובדים זרים בתוך רכב, הכול כדי לשפר את ההתמקצעות שלנו.

ברטי אוחיון: התחום האחרון זה פקודות ונהלים, כמו כל ארגון מסודר.

ברטי אוחיון: לכל תחום שבו אנחנו עובדים יש פקודה או נוהל מסודר.

ברטי אוחיון: בתהליכי העבודה שלנו ביצענו הרבה מאוד פעולות.

ברטי אוחיון: אני אגיד רק את התוצאות שלהן.

ברטי אוחיון: עלינו בממוצע המורחקים לחודש בפעילות האכיפה של מנהלת ההגירה, קרי: מרגע המעצר ועד ההבאה למטוס.

ברטי אוחיון: עוד מעט תראו את הנתונים.

ברטי אוחיון: צמצמנו את ימי המעצר של עובדים זרים בתוך מתקני המשמורת שלנו.

ברטי אוחיון: היתה עלייה במספר הנעצרים מקרב הנבדקים בעקבות שיפור ברמת המודיעין, שמביא אותנו למעשה למקומות הנכונים.

ברטי אוחיון: אנחנו מגיעים למקום ואכן לאנשים שם אין אישור חוקי ואנחנו עוצרים אותם.

ברטי אוחיון: צריך לציין שעיקר העבודה שלנו מתבסס על כניסה לבתי מגורים.

ברטי אוחיון: כל הכניסות הן תחת צו כניסה שניתן על-ידי בית-משפט.

ברטי אוחיון: אין כניסה לבית ללא צו של בית-משפט, עם כל הקשיים.

רן כהן: אני מבין שהפירוט במספרים יהיה אחר-כך.

ברטי אוחיון: קבענו שיטה אחרת לליווי עצירים.

ברטי אוחיון: אני רואה את הנושא לא רק בהיבט המספרי, כמה עצורים הרחקנו, אלא חשוב לי מאוד שהפורום כאן יידע שפרט לתחום המשימה העיקרי של הרחקת עובדים זרים בלתי חוקיים יש הרבה מאוד דברים נוספים.

ברטי אוחיון: נושא ליווי העצורים הוא דוגמה.

ברטי אוחיון: עד לפני 3 חודשים כל יחידה הביאה את העצור שלה לשדה התעופה.

ברטי אוחיון: היום יש יחידה אחת שעושה את הכול וזה מקצר את זמן השהות של העצורים בטרמינל לפני הטסתם.

ברטי אוחיון: במקום שיישבו 18 שעות או 20 שעות אנחנו מקצרים את משך ההמתנה.

ברטי אוחיון: יש טרמינל ייחודי בשדה התעופה, זה כבר ממוסד.

ברטי אוחיון: היום כל העובדים הזרים עוברים דרך טרמינל ייחודי, טרמינל 3, הטרמינל של הטיסות לסיני.

ברטי אוחיון: בטרמינל הזה העובדים הזרים עוברים את הכול – את הבידוק, את ביקורת הגבולות, את החלפת הכספים.

ברטי אוחיון: למעט הדיוטי-פרי יש להם הכול כמו ליתר הנוסעים.

ברטי אוחיון: עשינו כמובן ויסות כוח-אדם בין יחידות לאור תמונת המצב המודיעינית על היקף העובדים הזרים הבלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: בשקף הזה רואים את ממוצע המורחקים בחודש.

ברטי אוחיון: היום אנחנו מגיעים לכמעט 2,200 אנשים שאנחנו מעלים על המטוס בחודש.

ברטי אוחיון: זאת פעילות האכיפה שלנו שמתואמת עם משרד הפנים.

רן כהן: זה כמעט 100 אנשים ביום חול, אם מדברים על 5 ימי עבודה בשבוע.

ברטי אוחיון: אלה הנתונים.

ברטי אוחיון: ממוצע ימי מעצר לעצוּר הוא כ-14 ימים.

ברטי אוחיון: הנהגנו שיטת פיקוח, יש לנו יחידה שעוקבת אחרי כל עצור ועצור השוהה למעלה מ-14 ימים במתקני המשמורת שלנו.

ברטי אוחיון: פעם בשבועיים אני עובר על הרשימה כדי לצמצם את השהייה של אנשים שנמצאים זמן רב במתקני משמורת, ופעם בחודש השופטות של בית-הדין למשמורת יושבות איתנו על מנת לאפשר במקרים חריגים, כשמישהו שוהה כבר חודשים רבים, לשחרר אותו בערבות ולא להשאיר אותו אצלנו תקופה ארוכה מאוד.

רן כהן: זה חזר להיות הרכב של חמש שופטות או שהן עדיין רק שתיים?

ברטי אוחיון: התקן הוא 5.

ברטי אוחיון: בפועל ישנן 4.

ברטי אוחיון: יוסיפו שם 3 שופטים.

יחזקאל לביא: לפני שבוע הוסיפו.

רן כהן: כלומר עכשיו יהיו 7?

יחזקאל לביא: יש החלטה של ועדת השרים בקבינט הכלכלי.

ברטי אוחיון: החל מ-1 ביוני.

ברטי אוחיון: 3 שופטים ועוד שני אנשי מזכירות שיישבו בתל-אביב, אושרה להם תוספת של 5 תקנים.

ברטי אוחיון: המתכונת הזאת תיכנס לעבודה ב-1 ביוני ואז כל מוחזק חייב יהיה לראות את בית-הדין לא אחת ל-14 ימים אלא אחת ל-4 ימים.

רן כהן: זאת ההוראה שלך?

ברטי אוחיון: זאת הוראה של היועץ המשפטי לממשלה, מר מני מזוז, וזה מתבצע בפועל כבר היום ויתבצע אחת ל-6 ימים.

רן כהן: זה לא מתבצע אחת ל-4 ימים.

ברטי אוחיון: זה יתבצע אחת ל-6 ימים בממוצע.

רן כהן: השאלה מה קורה עם האנשים שמעוכבים.

ברטי אוחיון: ההנחיה היום היא "תוך 14 ימים".

יעל כץ-מסטבאום: "בהקדם האפשרי בתוך 14 ימים".

ברטי אוחיון: בפועל זה מתבצע, על-פי הנתונים שלנו ושל משרד הפנים, בתוך 6 ימים.

ברטי אוחיון: זה עומד להשתנות ל-4 ימים החל מ-1 ביוני.

רן כהן: המהלך הכי דרמטי לדעתי זה מה שהיה כתוב למטה, שיעור העצורים מתוך הנבדקים שעלה מ-19% ל-49%.

ברטי אוחיון: בעבר כל אדם חמישי שהיינו בודקים היינו מוצאים שהוא בלתי חוקי.

ברטי אוחיון: היום כל אדם שני.

רן כהן: כלומר, בעבר ארבעה מכל חמישה נעצרו בעצם ללא שום הצדקה.

ברטי אוחיון: היום המודיעין שלנו השתפר מאוד.

ברטי אוחיון: אנחנו יודעים יותר ולכן למעשה כמעט כל מפגש שני שלנו הוא חיוני, כלומר האיש נמצא כאן באופן בלתי חוקי.

ברטי אוחיון: צריך לקחת בחשבון בשיטות ההפעלה של המודיעין שלנו, כשמקור מודיעיני אומר שהוא רואה עובדים זרים לא תמיד הוא מסוגל להגיד גם אם הם חוקיים או לא חוקיים.

רן כהן: 49% נעצרים והם לא חוקיים.

רן כהן: אותם 51% שהם בסדר, שאין איתם בעיה, לכמה זמן הם מעוכבים, אם בכלל?

ברטי אוחיון: רובם משוחררים בשטח.

ברטי אוחיון: חלק מהם מגיע למתקן.

ברטי אוחיון: כשאנחנו פועלים בשטח תמיד נמצא איתנו נציג של משרד הפנים.

ברטי אוחיון: כלומר בשטח עצמו או בבית המגורים מתבצעת הבדיקה.

ברטי אוחיון: אנחנו נכנסים לבית ומוצאים למשל 8 אנשים, מייד אנחנו יודעים ש-6 מהם חוקיים והם נשארים שם ואנחנו לוקחים את ה-2 הבלתי חוקיים או שיש לגביהם ספק.

רן כהן: אתה אומר שרוב אלה שהם חוקיים משוחררים במקום.

ברטי אוחיון: אלה שיש ספק לגבי התיעוד שלהם, שנראה חשד לזיוף למרות שיש להם אישורים, ועולה ספק רק בחלק קטן מאוד מהמקרים, מביאים אותם למתקן המשטרתי.

ברטי אוחיון: אז מתבצעת עוד בדיקה על-ידי נציגי משרד הפנים ואותם המקרים הבודדים משתחררים.

ברטי אוחיון: 95% משתחררים בשטח ולא מגיעים בכלל לבתי-המעצר.

ברטי אוחיון: אני מדבר על מתקני המשטרה הרגילים שלנו.

רן כהן: אלה שמגיעים לבתי-המעצר זה 100% בלתי חוקיים?

ברטי אוחיון: רק מי שיש לו חותמת, חתימה ועבר שימוע על-ידי נציג משרד הפנים, מי שקיבל אסמכתה לכליאה, רק אלה יכולים להיכנס לבתי-מעצר.

ברטי אוחיון: דגשים על זכויות עובדים זרים: עברנו כברת דרך ארוכה בנושא זכויות עובדים זרים.

ברטי אוחיון: הפצנו דף מדיניות שמובא לידיעת כולם, גם לידיעת ארגוני הזכויות.

ברטי אוחיון: אתמול היתה לנו פגישה עם "מוקד הסיוע לעובדים זרים במעצר", עם גברת שבי קורזן, וזה הועבר אליהם.

ברטי אוחיון: ההנחיות שלנו בנושא הזה ברורות, כמו למשל הנחיה לאי כבילה של עצורים.

ברטי אוחיון: הנחיתי שלא לכבול עובדים זרים בלתי חוקיים אלא בשני מצבים: כשיש הסתננות מגבולות המדינה ויש חשש שאם האדם יברח הוא פשוט ייעלם, או כאשר הוא מנסה לברוח.

ברטי אוחיון: פרט לכך אין כבילה של עובדים זרים.

ברטי אוחיון: הוצאנו הנחיה שלא יהיו מעצרים באוטובוסים, מתקני חינוך, בתי-ספר, גני ילדים, מעונות ילדים, מוסדות דת, מוסדות רפואה, משרדי לשכות הרווחה של הרשויות המקומיות או משרדים של ארגוני זכויות.

ברטי אוחיון: למרות שכאשר אנחנו מביאים אדם מהשטח מספיק שישמע אותו נציג משרד הפנים ויקבל החלטה על המצב, אנחנו לא מחויבים לעשות יותר מזה אבל הוצאנו הנחיה פנימית שגם קצין המשטרה שלנו יראיין אותו ויחתום על אסמכתה, כדי שתהיה עוד בקרה פנימית שלנו.

ברטי אוחיון: דבר נוסף, במתקן המשמורת יש הנחיה ברורה שלא יתקבל אף עובד זר חבול אם אין מסמכים, או מסמכים רפואיים או דוחות מפורטים על סיבות החבלה שלו.

רן כהן: אז מה עושים איתו?

ברטי אוחיון: או שהצוות מקבל דוחות מפורטים על נסיבות החבלה שלו או שהולכים לבית-חולים ומקבלים אישור רפואי, ורק אז הוא ייכנס למעצר.

ברטי אוחיון: זאת עוד בקרה על אפשרויות של אלימות.

ברטי אוחיון: במרבית המקרים לא מוכנס אדם לתא הכליאה במתקני המשמורת לפני שנציג של משרד העבודה שומע את הטענות שלו בדבר שכר.

ברטי אוחיון: אין מעצר של ילדים מתחת לגיל 18 פרט למקרים חריגים שבחריגים, כמו שהיה לנו בתקופה האחרונה של ילד בן 17.5 שנעצר עם ההורים שלו.

ברטי אוחיון: המגמה שלנו היתה לא לעצור אותו אלא להיפך.

ברטי אוחיון: אמרנו שאנחנו מוכנים באותם מקרים להעביר אותו תוך שעה לשגרירות והיא תטפל בו ותרחיק אותו מהארץ.

ברטי אוחיון: אני לא רוצה לטפל בקטינים בכלל.

ברטי אוחיון: הלוואי ונגיע להסדר הזה עם השגרירויות.

ברטי אוחיון: אין מעצר של משמורן יחיד.

ברטי אוחיון: וכמובן אין מעצר של נשים בשלבי הריון מתקדמים, גם בגלל חוסר אפשרות להטיס אותן.

ברטי אוחיון: כבר הזכרתי, צמצום ימי השהייה בבית-המעצר.

ברטי אוחיון: מי שאין לו דרכון צריך למלא לו תעודת מעבר, שזה הליך שלוקח 4 ימים בטיפול עם השגרירות.

ברטי אוחיון: אנחנו לקחנו את זה על עצמנו, בהוראה שלי.

ברטי אוחיון: ממתקן המשמורת הבקשה מגיעה עם רץ עד השגרירות ובחזרה ואז אנחנו חוסכים עוד 4 ימים בבית-המעצר.

רן כהן: הבעיה עם השגרירות הסינית נפתרה?

ברטי אוחיון: כן.

ברטי אוחיון: מאז אותו מקרה ששמעת עליו יש שיפור, היום זה נפתר באופן מיידי.

רן כהן: עם שגרירות מולדובה זה גם השתפר?

ברטי אוחיון: זה השתפר מאוד.

ברטי אוחיון: השגריר הגיע בעצמו למתקן המשמורת "מיכל" ונתן תעודות על המקום.

ברטי אוחיון: הנושא האחרון הוא דף זכויות.

ברטי אוחיון: ביוזמתנו לידיעת כל אדם שנעצר מובא דף זכויות עם 12 סעיפים ב-14 שפות וכל עצור יודע את כל זכויותיו: אל מי לפנות, כיצד ניתן לערער, שהוא רשאי לפנות לכל אחד וכן הלאה.

רן כהן: איפה הוא מקבל את זה?

ברטי אוחיון: במתקן המשמורת עצמו, בנקודת ההמתנה.

ברטי אוחיון: למעשה זה אמור להיות מופץ בכל המקומות כבר בעוד כמה ימים, הכול הודפס כבר ונמצא בעבודה.

ברטי אוחיון: נושא נוסף הוא שיתוף הפעולה שלנו עם משרד הפנים ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

ברטי אוחיון: אני רוצה לציין שיש לנו שיתוף פעולה מצוין איתם.

רן כהן: הגיע הזמן שייצא דף זכויות כזה לעצורים.

יעל כץ-מסטבאום: זה עוד לא נכנס לפעולה ממש.

ברטי אוחיון: זה נמצא עכשיו בעבודה.

ברטי אוחיון: אנחנו רוצים ליצור לוח מודעות אחד גדול ונציב עשרות כאלה בכל מתקני הכליאה.

ברטי אוחיון: אני מקווה מאוד שבשבוע הבא תוכלו לראות את זה כבר במתקני הכליאה.

ברטי אוחיון: זה יהיה מודפס ב-14 שפות ומי שירצה יוכל לקבל עותק.

ברטי אוחיון: לגבי כניסה של גופים למתקנים שלנו: כל גוף שמעוניין להיכנס למתקנים שלנו, כולל ארגוני זכויות, רשאי להיכנס כמעט בכל עת.

רן כהן: גם המפגשים עם עורכי-דין?

ברטי אוחיון: המפגשים הם עורכי-דין הם חופשיים, זה קיים כל הזמן.

רן כהן: בביקור שלנו בנצרת גילינו בעיות קשות מאוד בעניין הזה.

רן כהן: הם היו צריכים לחכות בשמש ולא היה אפילו ספסל לשבת.

ברטי אוחיון: אני לא יכול להתייחס לתנאים בנצרת ובמעשיהו, אלה מתקנים של שירות בתי הסוהר.

ברטי אוחיון: אני יכול לדבר על מתקן "מיכל" בחדרה ועל מתקן "צוחר" בשומרון, אלה שני המתקנים שבאחריות המשטרה.

ברטי אוחיון: שם יכולים לקבל את כל התשובות.

ברטי אוחיון: הנושא הזה מוסדר, כולל הסדר של ביקור משפחות שננהיג אותו החל מהשבוע הבא.

רן כהן: יש כאן מישהו מהמשרד לביטחון פנים?

רן כהן: לא.

יעל כץ-מסטבאום: צריך להסדיר את הנושא הזה, לא רק בהיבט הזה אלא יש עוד דברים.

ברטי אוחיון: עד כמה שאנחנו יודעים גם שם זה מוסדר ומתואם ומכניסים את האנשים ויש מפגשים עם עורכי-דין.

אהובה זלצברג: עורך-דין לא צריך להמתין שעה תחת השמש הקופחת ותחת הגשם.

רן כהן: בעניין המפגשים עם עורכי-הדין אנחנו נפנה לשירות בתי-הסוהר, לניצב גנות, הוא מכיר את החומר, ונבקש דיווח מה קורה.

רן כהן: ברשותך, אני פונה דרכך גם אל השר לביטחון פנים כדי שהדבר יוסדר.

רן כהן: לדעתי הם צריכים לסדר את זה אתך משום שאתה מביא להם את כל האנשים והם צריכים לשמוע בקולך בעניין הזה.

ברטי אוחיון: לגבי שיתוף הפעולה שלנו עם מינהל האוכלוסין ועם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה: צריך לציין שיש שיתוף פעולה מצוין.

ברטי אוחיון: יש לנו פגישות עבודה קבועות מדי חודש.

ברטי אוחיון: כל המבצעים, כל התיאומים מתבצעים עם הגוף הזה והם שותפים מלאים איתנו בעשייה היום-יומית.

ברטי אוחיון: מתקני המשמורת: יש לנו היום כ-1,200 מקומות משמורת.

ברטי אוחיון: זה הפירוט.

ברטי אוחיון: מה שהתחדש מאז הפעם האחרונה שהייתי כאן, שבמתקן "צוחר" באזור חבל אשכול התווספו עוד 178 מקומות, מחר אנחנו נחנוך את המקום סופית, ובמתקן "מיכל" לנשים התווספו עוד 28 מקומות כליאה.

ברטי אוחיון: המבצעים הבולטים שלנו בתקופה האחרונה: מבצע המשפחות – בחודש יולי פתחנו ביוזמה עם משרד הפנים ליציאה של משפחות בעזיבה מרצון.

ברטי אוחיון: במסגרת המבצע הזה עזבו 1,000 נפשות וכך מנענו מעצמנו חיכוך ומגע עם 1,000 הורים, ילדים ומשפחות.

ברטי אוחיון: בעקבות ההצלחה של המבצע הראשון פתחנו בחודשים ינואר-מרס 2004 במבצע שני לעזיבה מרצון.

ברטי אוחיון: במסגרת המבצע הזה נרשמו כ-500 אנשים ועזבו כ-350 אנשים.

ברטי אוחיון: זה היה צפוי.

ברטי אוחיון: חלק מהם נתנו כתובות כוזבות ונמלטו.

ברטי אוחיון: היו 3 מבצעים על העסקה של משקי-בית.

ברטי אוחיון: גם בנושא הלחימה בפשיעה, בתיאום עם מפכ"ל המשטרה, על-פי הנחייתו, אנחנו סייענו למחוזות ועצרנו 800 נערות ליווי מנובמבר 2003 ועד היום.

ברטי אוחיון: למעשה הוצאו מהארץ כבר 600 מהן, כולן כמובן שוהות בלתי חוקיות ומרביתן נושאות תיעוד מזויף.

ברטי אוחיון: מאז הקמת המנהלת ניידנו יחד עם משרד הפנים ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה כ-3,000 אנשים.

ברטי אוחיון: אלה אנשים שהיו עצורים ומוכנים להטסה.

ברטי אוחיון: החלטנו לפתוח את בתי-המעצר שלנו לניוד.

ברטי אוחיון: היום יש 1,000 עצורים במתקני המשמורת שלנו ואנחנו מזמינים את כל מי שדורש לפתוח שמים סגורים לקחת את כולם.

אמנון נגר: אבל למחרת הם בורחים.

ברטי אוחיון: קחו את כל ה-1,000, רק לא לפתוח שמים סגורים.

ברטי אוחיון: זאת התפיסה שלי.

ברטי אוחיון: מאז הקמת המנהלת ועד היום הרחקנו 32,000 אנשים שהועלו למטוסים.

ברטי אוחיון: שימו לב, למעלה מ-60,000 עזבו מרצון.

ברטי אוחיון: זה לא המשפחות שדיברתי עליהן אלא זה יציאה בכלל של אנשים.

ברטי אוחיון: זה בגלל פעולות ההרתעה של יחידת מנהלת ההגירה ביחד עם הגופים האחרים, משרד הפנים ומשרד העבודה, בשל אווירת המעצר שאנחנו עושים, בשל האבטלה בישראל שתורמת ליציאת עובדים זרים מרצונם, וגם בשל הדוברוּת שלנו שעובדת בקצב כדי להבהיר ולפרסם ששהייה בלתי חוקית בארץ פשוט לא משתלמת.

ברטי אוחיון: עד סוף חודש מרס עזבו את הארץ 95,000 עובדים זרים בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: על-פי הנתונים המדויקים להיום, מאז הקמת המנהלת עזבו את הארץ, קרי: כשנה וחצי, 97,788 אנשים.

ברטי אוחיון: תוך שבועיים אנחנו נגיע למורחק הבלתי חוקי ה-100,000.

ברטי אוחיון: התפלגות המורחקים לפי מדינות: עיקר הבלתי חוקיים הם מרומניה ומסין.

ברטי אוחיון: השאר באים מטורקיה, מולדובה ותאילנד.

ברטי אוחיון: כאן אתם רואים את הבדיקות שעשינו, כלומר רמת החיכוך שלנו מאז הקמת המנהלת.

ברטי אוחיון: בכל העבודה שעשינו עם משרד העבודה, הבדיקה שלנו של העובדים ושל המעסיקים, אנחנו מתקרבים לכמעט 300,000 מגעים שלנו עם עובדים זרים או מעסיקים מאז הקמת המנהלת.

רן כהן: מעסיקים שנבדקו – זה לא אומר שהם העסיקו שלא כחוק אלא זה רק אומר שבדקתם אותם.

ברטי אוחיון: בדקנו.

ברטי אוחיון: מרבית הבדיקות האלה מתבצעות עם נציגים של משרד העבודה שרושמים דוחות מיד במקום.

ברטי אוחיון: בחלק מהמקומות אנחנו רושמים דוחות ומעבירים אותם למשרד העבודה כדי שירשום דוח על העסקה ללא אישור.

רן כהן: כמה מהמעסיקים נמצאו מעסיקים עובדים שלא כחוק?

אפרים כהן: יש לי נתונים.

ברטי אוחיון: בשנת 2004 קבענו יעד של הוצאת 50,000 עובדים זרים בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: בשנת 2003 יצאו מהארץ, באכיפה ישירה ובפעילות עזיבה מרצון, 65,000 אנשים, וזה אחרי פעילות אינטנסיבית רצינית מאוד.

ברטי אוחיון: אם זה המספר אז לא יתכן שבשנת 2004, אחרי שהמספר קטן והעבודה קשה הרבה יותר והמודיעין קשה הרבה יותר, נוכל להגיע להוצאת עוד 100,000.

ברטי אוחיון: זה מה שהסברנו במסמך שלנו.

ברטי אוחיון: לפיכך קבענו יעד של הרחקת 50,000 עובדים זרים בלתי חוקיים בשנת 2004.

ברטי אוחיון: בסוף שנת 2003 הגענו, על-פי הערכה, לכ-120,000 עובדים בלתי חוקיים השוהים בארץ.

ברטי אוחיון: אנחנו מעריכים שאם נעמוד ביעד של 50,000 בשנת 2004 אזי בסוף שנת 2004 נגיע ל-70,000 בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: לנתון הזה הייתי רוצה להוסיף עוד הודעה אישית במסגרת השקף האחרון שמראה את התנודה מאז 1990 ואת המגמות ל-2-3 השנים הקרובות.

ברטי אוחיון: אבל זה היעד לשנה הקרובה.

רן כהן: אתה אומר לנו למעשה שנכון לעכשיו ההערכה היא שיש רק כ-100,000 בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: אכן כך, ואני מעריך שיש אפילו פחות.

אברהם הראובני: ויש התפוצצות של מובטלים שמחפשים עבודה.

ברטי אוחיון: אמרתי, חזון מנהלת ההגירה הוא סגירת מנהלת ההגירה.

ברטי אוחיון: לגבי החקירות: ביוזמתנו החלטנו, בתיאום עם מר אפרים כהן, לבדוק את כל הבקשות להיתרים שמוגשות למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה על-ידי ענף החקלאות, ענף הבניין וכן התעשייה והמסחר.

ברטי אוחיון: אם מישהו מצהיר שהוא צריך להקים בניין חדש בשנת 2004 והוא זקוק לצורך זה ל-50 עובדים, ובפועל כשאתה בודק בשטח אתה מוצא שאין בניין ואין שום דבר, ויותר חמור – שהבניין קיים כבר שנתיים, זאת עבירה פלילית ואת זה אנחנו בודקים.

ברטי אוחיון: בימים אלה מתבצעת הבדיקה הזאת.

ברטי אוחיון: אני לא רוצה לפרט בנושא הזה.

ברטי אוחיון: אני יכול לבשר לכם שהמערכת הביו-מטרית קיימת כבר ועובדת בשטח.

ברטי אוחיון: זאת מערכת חדשה ואם תרצו נוכל להציג אותה בפניכם בדיון הבא.

ברטי אוחיון: זאת המערכת הביו-מטרית היחידה והראשונה מסוגה בעולם.

ברטי אוחיון: היא ניידת וניתן להעביר אותה ממקום למקום ואפשר לבדוק בה טביעות אצבע ולעשות צילומים.

ברטי אוחיון: באמצעות המערכת הזאת יתועד כל עובד חוקי שנכנס לארץ וניתן לקחת מכאן את הפרטים, טביעת אצבע ותמונה.

ברטי אוחיון: ההליך הזה של איסוף הנתונים יתבצע במהלך חצי השנה הקרובה.

ברטי אוחיון: בעוד חצי שנה כל עובד זר שיימצא – אני לא אצטרך את התיעוד שלו או שום דבר אחר, הוא יצטרך להניח אצבע והמערכת תוך שניות תאמר לי אם המסמכים של האיש הזה מתאימים והאם זה באמת האיש שנכנס לארץ.

ברטי אוחיון: המערכת הזאת היא מדהימה והשקענו 8 מיליון שקלים בפיתוחה.

ברטי אוחיון: דרך אגב, היא יכולה להיות בסיס למערך ביקורת הגבולות והשליטה על מי נמצא בארץ ומי לא נמצא בארץ.

רן כהן: תראו איך העולם מתקדם ומשתכלל.

קריאה: חזון "האח הגדול" ...

ברטי אוחיון: נתנו את המערכת הזאת למשרד הפנים והיא נמצאת היום בשדה התעופה.

ברטי אוחיון: כל עובד זר שעובר בשדה התעופה כבר יש לנו את טביעת האצבע שלו.

ברטי אוחיון: אני מעריך שנוכל לדעת טוב בהרבה את תמונת המצב לגבי העובדים הזרים בארץ.

שבי קורזן: זה תקף גם לגבי תיירים?

ברטי אוחיון: לא.

ברטי אוחיון: אם רוצים להחיל את זה על תיירים אז יש צורך בשינויי חקיקה וזה כבר החלטה של שר הפנים ושל היועץ המשפטי לממשלה.

ברטי אוחיון: נכון להיום אין סמכות לבדוק תיירים.

ברטי אוחיון: יש מדינות, כמו ארצות-הברית, שם זה מותר אבל לכך נדרשת חקיקה.

ברטי אוחיון: לגבי עובדים זרים זה כבר תקף, אין בעיה.

שבי קורזן: היה שינוי חקיקה לגבי עובדים זרים?

ברטי אוחיון: החוק היום נותן סמכויות.

ברטי אוחיון: בנושא הזה מעורב היועץ המשפטי לממשלה והוא נתן אישור לפעולה הזאת ופירט מה המגבלות המשפטיות שקיימות.

ברטי אוחיון: לגבי תיירים – זה לא טיפול של מנהלת ההגירה ולכן אני לא מתייחס לנושא התיירים.

רן כהן: מה הבעיה עם זה?

רן כהן: לגבי אדם שנכנס ביושר לעבוד בארץ וקיבל היתר – מה הבעיה?

שבי קורזן: שאלתי על תיירים כי חשבתי שאם יהיה רישום של כל התיירים אז אחר-כך יהיה קל יותר להבדיל בין אנשים שנכנסו כתיירים לבין אנשים שהסתננו, והנושא הזה חשוב מאוד.

שבי קורזן: אם לא, אז אחר-כך יש קושי להפריד בין תיירים לבין מסתננים.

ברטי אוחיון: אין לי תשובה לגבי תיירים כי זה לא בתחום הטיפול שלנו.

ברטי אוחיון: מבחינת הכמויות המערכת מסוגלת להחיל גם תיירים, אין בעיה.

ברטי אוחיון: מגמות: בשנת 1990 על-פי ההערכה היו 4,000 בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: בשנת 1996 על-פי ההערכה מספרם הגיע ל-80,000.

ברטי אוחיון: בסוף שנת 2002 מספרם הגיע ל-200,000.

ברטי אוחיון: צריך לציין שבסוף שנת 2002 סך כל אוכלוסיית העובדים הזרים בארץ מנתה 300,000 אנשים, מהם כ-100,000 חוקיים ו-200,000 בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: על-פי הנתונים האלה, אם בשנת 2003 הורחקו 80,000 – אנחנו מגיעים ל-120,000 בסוף שנת 2003.

ברטי אוחיון: התוכנית שלנו, להוצאת 50,000 עובדים זרים בשנת 2004, תביא אותנו עד סוף שנת 2004 לכ-70,000 עובדים זרים במדינת ישראל.

ברטי אוחיון: צריך לציין שאנחנו כבר בחודש אפריל והיום שוהים בארץ כ-100,000 עובדים זרים.

ברטי אוחיון: בשיטה הזאת להערכתנו במהלך שנת 2006 התופעה תצטמצם למינימום.

ברטי אוחיון: היום יש כ-80,000 היתרים חוקיים ואנחנו מעריכים שבנוסף להם יש כ-100,000 בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: על-פי דברי אנשי המודיעין שלנו, על בסיס פגישה שקיימנו השבוע עם נציגי עיריית תל-אביב, על סמך הנתון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2003 היו כ-100,000 עובדים זרים בלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: מכאן שלהערכתי יש היום כ-70,000 בלתי חוקיים ו-80,000 חוקיים.

ברטי אוחיון: זאת הערכה.

רן כהן: זה מה שיהיה בסוף שנת 2004?

ברטי אוחיון: המלאכה תהיה קשה קצת יותר כי המספר קטֵן והרבה יותר קשה לאתר אותם.

ברטי אוחיון: אם אכן המספר הוא כ-70,000 אני מעריך שהעמודה הזאת תתבטל.

ברטי אוחיון: לקראת סוף שנת 2005 אני מעריך שנוכל לומר שהתופעה צומצמה.

ברטי אוחיון: עד כאן הסקירה.

רן כהן: אני מודה לניצב אוחיון.

רן כהן: האם יש שאלות דחופות אליו?

רן כהן: אני רוצה לעבור למר אפרים כהן ולמר הרצל גדז'.

שבי קורזן: אולי תוכל להרחיב בעניין העזיבה מרצון.

שבי קורזן: לא הצלחתי להבין כיצד המספר הזה מחושב, מה הוא כולל.

ברטי אוחיון: עזיבה מרצון – כל מי שפגה אשרת העבודה שלו, או תייר שנשאר כאן המון זמן בלי אשרה, מאתרים אותו בשדה התעופה.

ברטי אוחיון: מדי יום מגיעה אלינו מיחידת ביקורת גבולות רשימה עם שמות השוהים הבלתי חוקיים שעזבו מרצונם.

רן כהן: המספר הוא 60,660.

רן כהן: מדובר כאן לא על הערכה אלא על מספר מדויק.

ברטי אוחיון: זה מספר מדויק, שמאחוריו עומדים שמות של אנשים.

ברטי אוחיון: אתמול למשל 66 אנשים הועלו על המטוס ועוד 69 עזבו מרצון.

ברטי אוחיון: בסך הכול אתמול עזבו את הארץ 135 אנשים.

ברטי אוחיון: בתקופה שלפני חג הפסח היתה נהירה גדולה מאוד של עוזבים מרצון, פי שלוש או פי ארבע מהממוצע, ועכשיו המספר התמעט.

רן כהן: בכל מקרה נקרא להם שוהים בלתי חוקיים ולאו דווקא עובדים זרים בלתי חוקיים.

רן כהן: אלה אנשים שתוקף האשרה שלהם פג והם מגיעים לשדה התעופה.

רן כהן: זה לא בהכרח עובדים זרים.

זהבה גור: אני רוצה להתייחס למה שאמרה עו"ד אהובה זלצברג על מפגשי עורך-דין עם מוחזקים במתקני המשטרה.

זהבה גור: יש קושי.

זהבה גור: אני כבר לא מדברת על התנאים המחפירים, שאנחנו צריכים לעמוד בחוץ כמו מקבצי נדבות ולחכות שיבדקו את כל המזוודות של כל מי שבא, ואם רואים מישהו שמתקרב בדרך אומרים: חכי שאנחנו נבדוק גם אותו כי חבל על הזמן, יש רק מלווה אחד.

זהבה גור: אתה אומר שאפשר לראות עורך-דין כמעט בכל עת, ולא כך הוא.

זהבה גור: הבוקר הייתי במתקן "מיכל".

זהבה גור: בשער מתקן "מיכל" יש שלט מאיר עיניים: "מפגש עם עורכי-דין בימים א'-ה' בין 9:00-11:30 ובין 11:30-16:00.

זהבה גור: בימי שישי זה מוגבל לשעתיים.

זהבה גור: אני חושבת שלא סביר שאני אצטרך להתאים את עצמי בדיוק לשעה 9:00 עד 11:30, שאם לא כן העצורה לא תוכל לקבל ייצוג, או שאצטרך לבוא במיוחד אחר-הצהרים.

זהבה גור: החוק קובע שכאשר אדם נעצר, לפחות ב-24 השעות הראשונות יש לי זכות לראות אותו בכל מקום, בכל שעה, גם ב-2:00 בלילה.

זהבה גור: אני לא רואה סיבה שאתם תגבילו את השעות האלה.

זהבה גור: יש לכם שעות עבודה.

זהבה גור: אם אתם רוצים פיקוח על עורכי הדין – בבקשה, תקבעו שעות קבלה בין 8:00 ל-17:00 או 18:00, אלה שעות סבירות.

זהבה גור: הדבר הזה נכון באבו-כביר, הוא נכון במתקני כליאה של עבריינים ואני לא רואה שום סיבה לעשות אפליה.

זהבה גור: זה נושא שצריך לתקן אותו.

זהבה גור: דבר נוסף, לעניין נוכחות אנשי משרד הפנים במעצרים שלכם, אני חייבת לומר שישבתי כאן כולי נפעמת מהנתונים שהצגת בעניין הזה.

זהבה גור: אני עובדת גם עם האוכלוסייה התאילנדית.

זהבה גור: הרבה מאוד מעצרים של עובדים תאילנדים בחקלאות לא בוצעו באמצעות בדיקה פרטנית במחשב משרד הפנים בזמן המעצר.

ברטי אוחיון: לפי מה את קובעת את זה?

זהבה גור: אני משחררת אותם ממעצרים ואני יודעת.

ברטי אוחיון: אני מזמין אותך לבוא ולהגיד לי איך שוטר יידע שהאדם הזה הוא עובד חוקי?

זהבה גור: זה בדיוק העניין, הוא רואה מלוכסן עיניים והוא לוקח אותו, זה מה שקורה.

זהבה גור: אני מטפלת במאות עצורים בשנה ואני יכולה לומר לך שבמעצרים רבים לא היו נוכחים נציגי משרד הפנים.

זהבה גור: הדבר הזה מנוגד להחלטת הממשלה ולמדיניות הממשלה כשהקימה את מנהלת ההגירה, כאשר נקבע מודל משולש על-פיו בזמן המעצר חייבים להיות נציגי משרד העבודה, משרד הפנים ומשטרת ההגירה.

זהבה גור: אלא משטרת ההגירה עושה ככל העולה על רוחה, דופקת על דלתות ונכנסת.

זהבה גור: גם לגבי הצווים והבדיקות בבתים –דיברת כאן בססמאות ואני רוצה להגיד שבשטח זה לא כך.

ברטי אוחיון: מה שאת אומרת זה באמת ססמאות.

ברטי אוחיון: אני מחכה שתספרי לי על המקרה הבודד.

רן כהן: שמענו נתון על גידול בשיעור הנעצרים מתוך האוכלוסייה הנבדקת, מ-19% ל-49%, שזה דבר שנראית בו בכל זאת התקדמות גדולה מאוד ודרמטית.

רן כהן: האם על-פי ההתרשמות שלכם בשטח זה נכון או לא נכון?

רן כהן: האם שיעור האנשים שמתלוננים בפנייך שהם עצורים שלא כדין משום שהם בעצם חוקיים קטן או לא קטן?

זהבה גור: לא בדקתי את זה סטטיסטית אז קשה לי לומר דברים במדויק.

זהבה גור: אם אתה רוצה מספרים, אוכל לשלוח לך אחרי שאעשה בדיקה בתיקים שלי.

זהבה גור: קשה לי להצביע על מגמה של ירידה אבל מאידך אני יכולה לומר שזאת לא היתה תופעה רחבה מדי, אם להיות כנים וישרים.

רן כהן: אתם טוענים בעצם שהמעצר של התאילנדים הוא גורף?

רן כהן: פשוט באים למקום שבו יש תאילנדים ועוצרים אותם?

זהבה גור: נכון.

זהבה גור: אני יכולה לתת דוגמה – ומר חיים חדד שנמצא כאן גם היה שותף לסיפורים האלה ויכול להגיד לך – של המעצרים ברמת הגולן למשל, שם אנחנו התלוננו על אי- נוכחות עובדי משרד הפנים.

זהבה גור: אנשים נלקחו והוחזרו למעסיקים אחרי שעברו את החוויה הטראומטית.

רן כהן: אחרי כמה זמן?

זהבה גור: לפעמים באותו יום ולפעמים גם אחרי יום.

חיים חדד: הם פשוט נעצרים ליום וכאשר מתברר שהם עובדים ברשיון מחזירים אותם הביתה.

חיים חדד: בעצם לא מחזירים אותם אלא אומרים למעסיק שיבוא וייקח אותם.

זהבה גור: ויותר מזה, לפעמים מאלצים אותם לחתום על התחייבות שהעובד לא יהיה במקום אחר כי במקרה הוא היה במקום אחר.

רן כהן: ניצב אוחיון יתייחס לעניין הזה.

יעל כץ-מסטבאום: לגבי שעות הביקור של עורכי-דין – גם ב"צוחר" יש הגבלת השעות, וזה גם דבר חדש.

יעל כץ-מסטבאום: הגעתי לפני יומיים בצהרים ואמרו לי: לא, ביום ראשון זה מ-16:00-18:00.

יעל כץ-מסטבאום: "צוחר" כידוע לא נמצא כאן מעבר לפינה.

יעל כץ-מסטבאום: בסוף כמובן נכנסתי אבל זה אחרי הרבה שכנועים ולא בדרך הפורמלית.

רן כהן: למה שזה לא יהיה לפחות 10-12 שעות ביממה?

קריאה: וגם איפה הדבר הזה מתפרסם?

קריאה: מי יודע על זה?

יעל כץ-מסטבאום: אני רוצה להתייחס להשוואת התנאים של המוחזקים והזכויות של עורכי-הדין בין המתקנים השונים.

יעל כץ-מסטבאום: יש את המתקנים של המנהלת ואלה של השב"ס.

יעל כץ-מסטבאום: כשמצהירים על אי-כבילה – במתקני השב"ס זה לא מתקיים וכדאי להשוות את התנאים.

רן כהן: אמרתי שאני אבדוק את זה.

יעל כץ-מסטבאום: גם בעניין אי-כבילה של עובדים זרים – עובדים זרים שנלקחים לבדיקה אצל רופא ונמצאים במתקן של שירות בתי הסוהר נכבלים.

יעל כץ-מסטבאום: במו עיני ראיתי מישהו שוויתר על טיפול שיניים למרות שסבל מכאבים חזקים מאוד כי הוא אמר:

יעל כץ-מסטבאום: אני אדם ישר, אני לא מוכן שיכבלו את רגליי.

רן כהן: מרגע שהם נמצאים שם הם יוצאים לחלוטין מחזקתך?

ברטי אוחיון: לא.

ברטי אוחיון: ברגע שהם מוכנסים לשם אני עוקב אחר הטיפול בהם, על תעודות מעבר, דרכונים, כרטיסי טיסה, תיאום הטיסה, הוצאתם והבאתם לשדה התעופה.

ברטי אוחיון: כל הטיפול שמתבצע שם, תנאי הלינה, הכלכלה, הרפואה וכך הלאה נמצאים באחריות מלאה של שירות בתי-הסוהר.

רן כהן: אבל שירות בתי-הסוהר מטפל באסירים פליליים שנשפטים על-ידי בית-משפט ישראלי.

רן כהן: פה לא מדובר על עבריינים פליליים שעצורים בהחלטה של בית-המשפט.

רן כהן: פה מדובר על עצורים בתוך תהליך הוצאת העובדים הזרים למדינותיהם.

רן כהן: למה הכללים שאתה קבעת, שנראים לי רציניים מאוד והוגנים, למשל לגבי נושא הכבילה, לא יחולו גם כאן?

ברטי אוחיון: דיברתי על כבילה בשטח, בשעת המעצר.

ברטי אוחיון: כלומר כאשר אני עוצר אדם בבית ומעביר אותו לטרנזיט הוא לא כבול, כאשר אני מעביר אותו ממתקן המשטרה למתקן המעצר הוא לא כבול.

רן כהן: אבל כאשר לוקחים אותו לרופא או לטיפול שיניים לאיזה צורך יש לכבול אותו?

ברטי אוחיון: בתוך מתקן שירות בתי-הסוהר – אולי האיש התפרע?

ברטי אוחיון: אני לא מכיר את הפרטים.

יעל כץ-מסטבאום: זה הנוהל.

ברטי אוחיון: מי שצריך לתת תשובה בנושא הזה זה שירות בתי-הסוהר.

ברטי אוחיון: אני לא נכנס להסדרים שלהם.

רן כהן: בישיבה הראשונה שנקיים בתחילת מושב הכנסת נזמין את נציב שירות בתי-הסוהר או את האחראים על המתקנים האלה.

רן כהן: אני רוצה שידווחו לנו על העניין הזה.

רן כהן: אני מבקש מעורכות-הדין הנכבדות וגם מאחרים להעביר לגברת עדנה האס, מנהלת הוועדה, את הפרטים על הסוגיות השונות שצריך לבדוק כי אני רוצה שהם יהיו מוכנים עם התשובות.

רן כהן: יכול להיות שחלק מהדברים יתוקנו עוד בטרם הישיבה.

חיים חדד: יש לי בקשה לניצב אוחיון.

חיים חדד: בדרך כלל המעצרים של העובדים התאילנדים נעשים בשעות הלילה המאוחרות או בשעות הבוקר המוקדמות בחדריהם ולא תמיד התאילנדים מחזיקים את כל האישורים המתבקשים כדי להציג את חוקיותם בארץ.

ברטי אוחיון: למה הדרכון לא יהיה איתם?

חיים חדד: אני לא מדבר על הדרכון.

חיים חדד: אני מדבר על ההיתר של המעסיק ועל הרבה דברים אחרים.

חיים חדד: יש שאלה של נִיוּד.

חיים חדד: פרט לדרכון, שבדרך כלל נמצא בידי העובדים התאילנדים, יש מסמכים נלווים לאותו דרכון – האם הוא שייך לאותו מעסיק, האם הוא נוּיָד ממקום למקום.

חיים חדד: בשעות האלה אני יודע בוודאות שנציגי משרד הפנים לא באים יחד עם אנשי מנהלת ההגירה.

חיים חדד: הם באים רק כאשר יש צו של בית-המשפט או בעקבות קשר שיש ביניהם.

רן כהן: שכל המסמכים יהיו אצל העובדים.

רן כהן: הם לא אסירים שלכם.

חיים חדד: ההיתר הוא של המעסיק, לא של העובד.

רן כהן: אם הוא עשוי להיבדק, שהמסמכים יהיו אצל העובד.

רן כהן: זה חלק מזכויותיו.

רן כהן: הוא בן אדם, הוא לא רק פועל שחור שלך.

חיים חדד: זה בדיוק העניין, כבוד היושב-ראש.

רן כהן: גמרנו את העניין.

רן כהן: מאחר ואני יושב-ראש ועדה שמפקחת על עניין המנהלת ואני רוצה שישמרו על זכויות האדם, אני רוצה שגם אתם תנהגו בהתאם.

רן כהן: אם אתה רציני אז תצלם עותק של אישור ההעסקה של המעביד ותן את צילום ההיתר לעובד.

רן כהן: מה הבעיה?

רן כהן: הרי הוא בן אדם.

יוסף בלייר: זה לא סביר.

חיים חדד: אדוני היושב-ראש, כל המסמכים נמצאים אצל העובדים שלנו אבל כאשר באים אליהם ב-2:00 לפנות בוקר ושולפים עובד תאילנדי ממיטתו, הוא לא יודע מי אמא שלו ומי אבא שלו, הוא לא יודע כלום.

חיים חדד: הוא רועד כולו מפחד, מעלים אותו על הטנדר והוא לא יודע להגיד אפילו איפה המסמכים שלו.

חיים חדד: אנחנו מבקשים רק דבר אחד, לבקש מהמעסיק לראות שהמסמכים אצלו, לראות שהוא חוקי, לבקש מהמעסיק לצאת החוצה.

רן כהן: אתה אומר שאני יכול להגיע לעובדים הבלתי חוקיים רק בתנאי שהולכים דרך המעסיק?

חיים חדד: לא, להיפך.

חיים חדד: אחרי שעוצרים אותם.

ברטי אוחיון: אני מוכן שמר חיים חדד יבוא אתי לאתר חקלאות, ניקח את המעסיק ונראה איך כולם בורחים ונעלמים.

זהבה גור: אם הוא חוקי למה שהוא יברח?

חיים חדד: הדבר השני, ניצב אוחיון, האם ידוע לך או יש לו הערכה כמה עובדים תאילנדים בלתי חוקיים עצורים היום בבתי-הכלא?

ברטי אוחיון: זה שואף לאפס, בטל בשישים.

ברטי אוחיון: מעטים מאוד.

רן כהן: אנחנו ביקרנו בשלושה מקומות מעצר לפחות וראינו שם רק מעט מאוד תאילנדים.

רן כהן: הלובי החקלאי כאן פעיל מאוד ואנחנו רואים את התוצרת שלכם.

רן כהן: אתם מעוררים צעקה גדולה מאוד בה בשעה שהבעיה הגדולה היא לא אצלכם.

רן כהן: אני מקבל את פניכם באהבה ובשמחה אבל אנא, עיזבו את העניין הזה.

אהובה זלצברג: באחת הישיבות הקודמות השמיעו כאן הצהרה מפורשת שלא עוצרים אנשים אלא בבתים.

ברטי אוחיון: ככלל.

אהובה זלצברג: ולא עוצרים אנשים באוטובוסים.

אהובה זלצברג: אני אומרת לכם שעוצרים אנשים כשהם יורדים מן הבית למכולת בנעלי-בית ועוצרים אנשים בתחנות האוטובוסים וכשהם עולים לאוטובוסים ועוצרים אנשים כשהם עוברים ברחובות.

אהובה זלצברג: אשמח מאוד לדעת היכן הקשר בין ההצהרות ובין המעשים.

אהובה זלצברג: אם מישהו רוצה, אני מוכנה לפרט את המקרים שהגיעו למשרדי שבהם עצרו שלא בבתים.

אהובה זלצברג: אני לא מבינה מה הקשר בין ההצהרה לבין המציאות.

רן כהן: ניצב אוחיון יענה בקצרה על השאלות ונעבור לדיווח של מר אפרים כהן.

ברטי אוחיון: קודם כול, לגבי נוכחות נציגי משרד הפנים: ככלל משרד הפנים משתתף בפעילויות שלנו אבל אין זאת חובה.

ברטי אוחיון: שוטר שמגלה עבירה פלילית – ועבירה על חוק הכניסה למדינת ישראל יש בצדה שנת מאסר – ברגע שמתעורר חשד יש לו סמכות.

רן כהן: הליווי, כפי שהדגשת גם אתה, נחוץ לעניין הבדיקה כדי להקטין את הסכנה למעצרי-שווא.

רן כהן: מדוע לא להקפיד על כך שיהיה תמיד נציג של משרד הפנים?

ברטי אוחיון: לפעמים אנחנו עובדים בצוותים, בו בזמן ב-5-6 בתים.

ברטי אוחיון: תמיד יש איתנו נציגות של משרד הפנים, או בשטח או באחד הצוותים.

ברטי אוחיון: במרבית המקרים מגיעים מנקודה לנקודה ובודקים.

ברטי אוחיון: בשאר המקרים מתקשרים בטלפון ובודקים.

ברטי אוחיון: לכל יחידה שלנו יש מוקד בבסיס עצמו, אם זה בתל-אביב ואם בדרום, ונציג משרד הפנים יושב במשרדים שלנו ושם מתבצעת הבדיקה.

ברטי אוחיון: מטרת הבדיקה היא לא להכביד ולא לעצור עובדים זרים חוקיים.

ברטי אוחיון: האם כראש מנהלת ההגירה אני מעוניין להביא למשרדי מאות עובדים זרים כדי לשחרר אותם לאחר מכן?

ברטי אוחיון: מה המטרה בזה?

ברטי אוחיון: העיקר הוא להביא באמת את הלא חוקיים.

ברטי אוחיון: האנשים שמגיעים למתקן המשטרה ומשתחררים הם ממש בודדים, כמו בתחנת משטרה רגילה כשמביאים חשודים ולעתים הם אכן משתחררים.

ברטי אוחיון: האמינו לנו, זה אינטרס שלנו לא להעמיס את הניידות ואת מתקני המשטרה שלנו בסתם עצורים.

ברטי אוחיון: לגבי התאילנדים: אני לא יודע על מה קמה כאן הצעקה.

ברטי אוחיון: על-פי הערכה גסה, בכל מתקני המשמורת שלנו יש אולי 10 תאילנדים עכשיו.

ברטי אוחיון: אלה בודדים, ואתם יודעים את זה.

ברטי אוחיון: היו כמה ישובים שנכנסנו אליהם בשל ידיעות מודיעין והתברר שהעובדים התאילנדים כולם חוקיים.

ברטי אוחיון: הם נשארו שם והפסקנו לבקר באותם ישובים.

ברטי אוחיון: אבל יש עדיין ישובים שברגע שאנחנו נכנסים אליהם מיד רואים בריחה המונית של הבלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: אני לא צריך את המעסיק שייתן לי היתר.

ברטי אוחיון: אם אתה לא יודע, בגוף הדרכון יש מדבקה עליה כתוב אצל מי הוא עובד.

ברטי אוחיון: אם המעביד מחזיק את הדרכון שלו, זאת עבירה פלילית.

ברטי אוחיון: אסור למעבידים להחזיק את הדרכונים של העובדים.

ברטי אוחיון: אני הצעתי וביקשתי מראשי המזכירויות, אני מוכן לבוא בתיאום אתכם, ללכת ממקום למקום ולעשות את הבדיקה.

ברטי אוחיון: מתי אנחנו זוכים לשיתוף פעולה?

ברטי אוחיון: כאשר אין בעיות.

ברטי אוחיון: איפה יש בעיות?

ברטי אוחיון: כאשר אתם יודעים שאתם מחזיקים את הבלתי חוקיים.

ברטי אוחיון: לגבי מתקני המשמורת ב"מיכל" וב"צוחר": אני יודע שבשני מתקני המשמורת האלה יש ביקורים שוטפים של נציגי ארגוני זכויות.

ברטי אוחיון: יש לנו דוחות של נציגי הצלב האדום שבאו ובדקו.

ברטי אוחיון: אני חושב שלא הוגן להעלות את זה כאן כי כל האנשים הנמצאים כאן יודעים היטב ש"צוחר" ו"מיכל" הם מתקני משמורת.

ברטי אוחיון: הלוואי ובכל המתקנים של משטרת ישראל יתנהגו ויטפלו כמו שאנחנו מטפלים.

ברטי אוחיון: צריך לציין ש"מיכל" הוא מתקן משמורת שבנוי מדירות ויש שם תנאים טובים.

יעל כץ-מסטבאום: שאלנו על השעות שבהן ניתן לעצורים להיפגש עם עורך-דין.

ברטי אוחיון: לגבי השעות – צריך לתאם, כמו שאת מתאמת עם תחנת קריית שמונה כשאת רוצה להיפגש עם עצור.

ברטי אוחיון: את לא תבואי ב-3 לפנות בוקר.

זהבה גור: אבל למה אתה צריך להגביל אותי ב-12:00 בצהרים?

זהבה גור: ועוד דבר, האם אני צריכה לקיים את הישיבות עם הלקוחות שלי בחוץ בשמש?

זהבה גור: אנחנו דורשים תנאים בסיסיים, שמותר לנו על-פי החוק לדרוש.

זהבה גור: במתקן "מיכל" אני עושה את הפגישות שלי בחצר.

ברטי אוחיון: לגבי המעצרים במקומות המגורים: ציינתי את זה בפעם הקודמת.

ברטי אוחיון: עו"ד זלצברג, אני מבקש שתקראי את הפרוטוקולים.

ברטי אוחיון: הצהרתי, וכך גם כתוב במסמך שהוצאתי, שהעדיפות לביצוע תהיה במקומות המגורים.

ברטי אוחיון: לא יעלה על הדעת שלא נבצע את המעצרים גם באתרי בניין, גם בחקלאות ובמקומות אחרים.

ברטי אוחיון: אמרתי שאני מעדיף לעשות את המעצרים במקומות המגורים כי משם העובד לוקח את הציוד וזה הרבה יותר קל לי ויותר יעיל.

ברטי אוחיון: אתה יודעת יפה מאוד אילו קשיים יש כאשר אנחנו עוצרים אדם ברחוב, הוא לא רוצה להסגיר את החברים שלו בבית המגורים ואני מבזבז שעות כדי להגיע לביתו.

ברטי אוחיון: לגבי מעצר באוטובוסים: מאז חודש יולי ועד היום היה מקרה אחד בודד של מעצר באוטובוס, ובמקרה הזה ננקטו צעדים משמעתיים.

ברטי אוחיון: פרט למקרה הזה, כולכם יודעים, לא היה ולו מקרה אחד.

רן כהן: גם בטרמפיאדות זה נפסק?

ברטי אוחיון: לא עוצרים בתחנות אוטובוסים.

זהבה גור: זה לא מדויק.

רן כהן: האם נכון שאתם משלמים 150 שקלים למודיעין על עובדים זרים בעד כל "ראש"?

ברטי אוחיון: זה סיפורי מעשיות.

ברטי אוחיון: אנחנו כפופים להנחיות ולפקודות של מערך המודיעין המשטרתי לגבי מקורות משטרתיים ותגמולם.

ברטי אוחיון: אין זה המקום לפרט את שיטת הפעולה.

ברטי אוחיון: אין בתחום הזה שום דבר שנוגע לגמול עבור מודיעין על עובדים זרים.

ברטי אוחיון: זה מודיעין כמו כל המודיעין המשטרתי.

ברטי אוחיון: דרך אגב, חלק ניכר מהמודיעין שלנו הוא באמצעות מכתבים, פקסים והלשנות.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: אנחנו עוברים למר אפרים כהן.

אפרים כהן: בהמשך לדבריו של ניצב ברטי אוחיון, על-פי המסמכים שהועברו אליי מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ישנם כ-104,000 עובדים זרים בשהייה בלתי חוקית ו-70,326 – מעודכן להיום – עובדים זרים חוקיים.

אפרים כהן: בסך הכול – 174,326 נכון לסוף שנת 2003.

אפרים כהן: בשנת 2003 היו 61,000 היתרים על-פי החלטת הממשלה.

אפרים כהן: בשנת 2004 היתה הפחתה של 13,000 היתרים והגיעו ל-48,000 היתרים, מהם 20,000 היתרים לבניין, 26,000 היתרים לחקלאות ו-2,000 היתרים לתעשייה ולשירותים.

אפרים כהן: תיכף אני אתייחס לתעשייה שהיה סביבה קצת רעש.

ברטי אוחיון: זה לא כולל עובדי סיעוד.

אפרים כהן: זה לא כולל עובדי סיעוד כי בסיעוד אין מכסה.

רן כהן: הירידה הזה ל-48,000 היתרים היא כבר ירידה למעשה?

אפרים כהן: זאת ירידה למעשה.

אפרים כהן: מ-1 בינואר 2004 אנחנו עובדים על-פי החלטת הממשלה שקבעה 48,000 היתרים.

יוסף בלייר: המספרים האלה לא היו כאן בשנה שעברה, לא היו 61,000 בעלי היתרים.

רן כהן: אני יודע, דיברנו על זה.

רן כהן: אבל עכשיו מר אפרים כהן מבהיר לנו מה הן החלטות הממשלה לשנת 2003 ולשנת 2004.

רן כהן: האם היום יש אכן 48,000 בעלי היתרים?

אפרים כהן: המכסה לא מלאה.

אפרים כהן: אני יודע שלחקלאים יש מה לומר בעניין הזה.

קריאה: אולי אפשר לבקש מהם את הנתונים שלהם כדי שנדע פעם אחת את הנתונים.

אפרים כהן: בנושא הסיעוד: עם קבלת האחריות קיבלתי נתון על כ-38,000 עובדים זרים בתחום הסיעוד.

אפרים כהן: התחלנו לעשות סדר במערכת.

אפרים כהן: יש לצערי נפטרים, יש לצערי עוד אישורים למיניהם.

אפרים כהן: המספר המעודכן להיום הוא 29,369, זאת אומרת הפחתה של 8,000-9,000.

אפרים כהן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם מינהל האוכלוסין, ביחד עם ניצב ברטי אוחיון, במגמה לא להביא עובדות סיעודיות נוספות מחוץ-לארץ, ככל האפשר, אלא לנייד עובדים סיעודיים מאלה שנפטרו לאלה שזכאים לקבל.

יעל כץ-מסטבאום: ללא הגבלה של זמן שהייה בארץ?

רן כהן: זה נראה כאילו בניגוד למגמה של מה שקורה באוכלוסייה.

רן כהן: האוכלוסייה מזדקנת ומאריכה ימים ובעצם היו צריכים להיות יותר עובדים בסיעוד.

אפרים כהן: נכון, אבל מאחר והמערכות הקודמות לא עדכנו ולא הפחיתו את מספר הנפטרים, התחלנו לעשות סדר במערכת.

אפרים כהן: כאשר פתחנו מערכת מחשוב און-ליין מול משרד הפנים ומול המוסד לביטוח לאומי הורדנו מיד את שמותיהם של אלה שנפטרו מהמכסה.

רן כהן: אתה מדבר על עובדים סיעודיים שנשארו לטפל בתינוקות של המשפחה לאחר שהזקן נפטר.

אפרים כהן: שהמשיכו לאחר שהמטופל נפטר לעבוד במשפחות.

אפרים כהן: הנתון המדויק נכון להיום הוא שניתנו 29,369 אישורים.

ברטי אוחיון: וגם הקריטריונים משתנים קצת.

אפרים כהן: היתרים שהונפקו, נכון להיום, לשנת 2004 מהמכסה כפי שאישרה הממשלה: 15,617 לבנייה, מתוך 20,000; לחקלאות – 25,340 מתוך 26,000; בסיעוד כפי שאמרתי הונפקו 29,000 היתרים; בתעשייה בחודשים ינואר עד אפריל לא הנפקתי היתרים מאחר ועכשיו אנחנו מסימים לקבוע קריטריונים.

אפרים כהן: היתר ניתן רק למעסיק שישלם לעובד פעמיים השכר הממוצע במשק, כלומר כ-15,000 שקל.

אפרים כהן: אני מעריך שתוך שבועיים נסיים לקבוע את כל הקריטריונים על מנת לעמוד במכסה שנקבעה בהחלטת הממשלה של 2,000 עובדים בתעשייה, בתי-מלון ומסעדות אתניות.

שבי קורזן: כמה מומחים אתם מתירים להביא?

אפרים כהן: אם בעל מסעדה רוצה להביא לכאן מומחה, שישלם לו 15,000 שקל בחודש.

אפרים כהן: בסך הכול הונפקו 70,329 היתרים, נכון לסוף חודש מרס, כולל הסיעודי.

אפרים כהן: בשנת 2003 נבדקו 44,162 מעסיקים על-ידי אגף האכיפה שלנו.

אפרים כהן: בשנת 2003 נפתחו 8,496 תיקי חקירה, לעומת 4,073 בשנת 2002.

אפרים כהן: 18,702 עובדים זרים הועסקו שלא כדין בשנת 2003.

רן כהן: מתוך כל התיקים האלה, כמה הגיעו לתביעה?

שבי קורזן: עובדים זרים שהועסקו שלא כדין – ברור שזה לא המספר.

שבי קורזן: אתה מתכוון למעסיקים?

אפרים כהן: לא, למספר העובדים שהועסקו שלא כדין - ללא היתר או ללא שכר ראוי.

שבי קורזן: זה במסגרת הבדיקות שעשיתם?

אפרים כהן: כן.

אפרים כהן: אני מבקש שתאפשרו לי לסיים ואז אשמח לענות על שאלות.

רן כהן: זה פשוט מאוד.

רן כהן: הוא ציין את מספר המעסיקים שהעסיקו שלא כדין ואת מספר העובדים שהועסקו על-ידי אותם מעסיקים.

רן כהן: מה הבעיה?

רן כהן: אפילו אני הבנתי את זה.

אפרים כהן: אנחנו שמים דגש על הענשת מעסיקים של עובדים בלתי חוקיים ועל הרתעה.

אפרים כהן: בשנת 2002 נתפסו בסך הכול 1,848 מעסיקים ואילו בשנת 2003 – 3,305 מעסיקים.

אפרים כהן: בסך הכול בשנים 2000-2003 היתה גבייה של כ-20 מיליון מתוך הקנסות בסך 70-80 מיליון שקל שהטלנו ועדיין נמצאים בתהליכים של גבייה ושל בתי-משפט ושל עררים כנגד אנשים שלא יכולים או לא רוצים לשלם.

רן כהן: 50 מיליון שקל מתוך ה-70 מיליון שקל לא שולמו?

רן כהן: זה נראה לי מדהים.

רן כהן: צריך כאן מנגנוני אכיפה דרקוניים.

אפרים כהן: כתבי אישום: בשנת 2003 הגשנו 753 כתבי אישום נגד מעסיקים, לעומת 300 בשנת 2002.

אפרים כהן: שימו לב לנתון החשוב, בחודשים ינואר-מרס 2004 נגזרו בבית-דין לעבודה קנסות על מעבידים בגובה 8 מיליון שקלים.

אפרים כהן: אנחנו יכולים להציג דוגמאות על קנס בסך 1.5 מיליון שקל שהוטל על מעסיק אחד וקנסות בסך 1.2 מיליון, 500,000, 574,000 שקל.

אפרים כהן: אנחנו חושבים שיש התקדמות עצומה בדיונים.

אפרים כהן: זה קורה כמעט מדי יום.

אפרים כהן: אין די פרסום בעיתונות על קנסות גבוהים מאוד שהוטלו על מעסיקים אשר עברו עבירות.

אפרים כהן: גורמים שונים טוענים שאנחנו עוסקים רק בעבירות של העסקה שלא כדין ויש לנו עוד הרבה מאוד חוקים שאנחנו אמורים לאכוף.

אפרים כהן: אני מבקש לציין, 707 תיקי חקירה נפתחו בנושא שכר מינימום בשנת 2003 ול-5,281 אנשים שולמו הפרשים בסך 23 מיליון שקל.

אפרים כהן: בזכות מפקחי המשטרה שמטפלים בעובדים זרים שנעצרו נגבו בשנת 2003 25 מיליון שקלים עבור עובדים זרים ששהו בבתי המשמורת ויצאו את הארץ.

אפרים כהן: רבותי, אני לא חושב שיש מדינה אחרת בעולם שמגיעה להישג כזה, שמציבה מפקחים אשר מטפלים בעובדים הזרים, בנושא הזכויות שלהם והתנאים שלהם כדי שהם יקבלו שכר וייצאו מהארץ עם מלוא שכרם.

רן כהן: האם אתם מספיקים לתת להם את זה לפני הוצאתם מהארץ?

אפרים כהן: תוך כדי השהייה אצלנו מביאים את המעסיק והעובד מקבל את שכרו.

אפרים כהן: הכול מתועד.

אפרים כהן: כפי שאמרתי, אנחנו אוכפים תשלום שכר מינימום.

אפרים כהן: 5,281 עובדים קיבלו השלמת משכורות, בסך 23 מיליון שקל.

אפרים כהן: אני מבקש לציין שאנחנו עשינו מהפך בנושא ההיתרים.

אפרים כהן: לראשונה הנפקנו היתרים כבר בסוף השנה לקראת השנה הבאה ולא 8 חודשים אחרי תחילת השנה.

אפרים כהן: זאת אומרת, בדצמבר 2003 הנפקנו כבר את ההיתרים לחקלאות, לבניין ולכל השאר לקראת שנת 2004.

אפרים כהן: אני מבקש לציין שייעלנו את המערכת במתן היתרים לסיעודיים, לאוכלוסייה הכואבת והקשה, ואנחנו משתדלים היום כמיטב יכולתנו תוך 21-30 ימים להנפיק היתר לבקשה חדשה לעובד סיעודי, לעומת המתנה של חודשים בעבר, והארכה יכולה להימשך ימים בודדים בלבד.

אפרים כהן: על-פי החלטות הממשלה גבינו מ-1 בינואר 2004 אגרות מעסיקים בסך 20 מיליון שקלים מקבלנים, חקלאים וכן הלאה.

אפרים כהן: אני שמח מאוד שהחליטו לשנות את החוק לגבי אגרת סיעוד והחל מ-1 בינואר 2004 לא גובים יותר אגרת סיעוד בסך 500 שקלים.

רן כהן: זה כסף שעובר לאוצר?

אפרים כהן: הכול עובר לאוצר, כל הקנסות, הכול.

יחזקאל לביא: כל האגרות עוברות לאוצר.

רן כהן: שייתנו את זה לעידוד עובדים ישראלים שיבואו במקום העובדים הזרים.

רן כהן: אני מבקש ממר הרצל גדז' להשלים את הדברים.

הרצל גדז': אין לי מה להוסיף על מה שאמר ניצב ברטי אוחיון.

הרצל גדז': נושא אחד שאנחנו נתקלים בו, יש תופעה של זרים שנמצאים בבתי-משמורת תחת צו הרחקה, שעורכי-דין מוציאים לגביהם עתירה מנהלית כדי לדחות את ההרחקה ולנסות למצוא להם מעסיק כזה או אחר.

הרצל גדז': נוצר מצב שיש לא מעט מקרים – ובשבילי גם אחד או שניים זה הרבה – שכתוצאה מהעתירה המנהלית שסוכמה בין עורך-הדין לבין העובד הזר, ולאחר שאותו עובד זר עבר כבר 4 ראיונות אצל מעסיקים, הוא בינתיים יושב ב-Stand-by בבית-המשמורת עד שיגיע מעסיק, ולעתים זה שבועות או חודשים.

הרצל גדז': אני מבקש שהנושא הזה יטופל.

הרצל גדז': לא יעלה על הדעת שעובד זר יישב במשמורת ויחכה חודשים עד שיימצא לו מעסיק.

רן כהן: יש מגמה שהממשלה מעוניינת בה, של "הלבנה".

רן כהן: כלומר, במקום להביא עובדים זרים "להלבין" את העובדים הזרים הבלתי חוקיים הקיימים.

הרצל גדז': אנחנו עושים את זה.

הרצל גדז': זה מתבצע אבל יש עובדים מסוימים שלא מוצאים מעסיק ואי אפשר לכפות את העובד הזר הזה על מעסיק חוקי.

הרצל גדז': אני יכול גם להבין את המעסיקים כי, כמו שנאמר במשפט בדואי: "עץ עקום לא מתיישר ברוח".

הרצל גדז': כלומר, אם הוא ברח פעם אחת הוא עשוי לברוח פעם נוספת.

הרצל גדז': לכן מעסיקים לא רוצים אותם.

הרצל גדז': העורך-דין המלומד מגיש עתירה מנהלית, מחזיק את העובד הזר, זה כנראה גם לא בהתנדבות, אותו ארגון זכויות כזה או אחר, ובינתיים העובד הזר הזה שבוי במשמורת.

שבי קורזן: זה פשוט מרגיז.

שבי קורזן: נמאס לשמוע את זה.

שבי קורזן: אנחנו לא לוקחים כסף מאף עובד זר.

רן כהן: אני אתן לך להגיב.

הרצל גדז': מגישים עתירה מנהלית.

הרצל גדז': העובד הזר עובר ראיון אחד, שניים, שלושה ראיונות והוא מחכה זמן רב עד שיבוא איזה מעסיק ויושיע אותו, ואין מעסיק כזה.

רן כהן: מה היית מצפה?

רן כהן: להגביל את זה לתקופה מסוימת או על-פי מספר הראיונות?

הרצל גדז': אני מצפה שאם עובד זר תוך 14 ימים מהעתירה, אחרי שעבר שני ראיונות, לא מצא מעסיק להגיד: הבנו את העניין, בואו נשחרר אותו ונשלח אותו למולדתו.

אהובה זלצברג: שיחליט העובד.

אהובה זלצברג: אם הוא רוצה לשבת 10 חודשים שייתנו לו.

זהבה גור: זה לא מדויק.

זהבה גור: אי אפשר לתת לו אכסניה ללא הגבלה.

רן כהן: אני לא מוכן שבמדינת ישראל אדם יישב שנה שלמה בכלא בגלל שכך הוא בחר.

רן כהן: הוא לא פושע אלא הוא אדם שבא לכאן לעבוד.

שבי קורזן: פרט לעניין ה"הלבנה", ההשמה מחדש, וההחלטה על שמים סגורים שמחתי לשמוע שאתם רוצים לקדם את הנושא הזה בתחום הסיעוד.

שבי קורזן: אני חושבת שעיקר הבעיה היא שזה נעשה רק בבתי-הכלא.

שבי קורזן: כאשר אנחנו רוצים לסייע לעובד לעבור ממעסיק אחד לאחר, לעובד שאיבד מכל מיני סיבות את המעמד שלו ורוצה לעבור למעסיק אחר, והוא בחוץ, הוא עוד לא נעצר, אז זו פשוט משימה כמעט בלתי אפשרית.

שבי קורזן: בעניין הזה יש לנו דוגמאות לרוב, שמופיעות גם בעתירה שאנחנו הגשנו.

שבי קורזן: למעשה כל ההליך הזה נעשה רק אחרי שבן אדם נעצר ובעיניי זאת תפיסה שגויה.

שבי קורזן: התפיסה הנכונה היא שזה יקרה עוד לפני המעצר.

שבי קורזן: יש הרי כל-כך הרבה עובדים שנמצאים בחוץ.

רן כהן: ניצב אוחיון, למה שלא תודיעו לאנשים – כמו שעשיתם למשל בהתחלת מבצע העזיבה מרצון – שהם יכולים לעבור תהליך של השמה מחדש?

ברטי אוחיון: כל נושא ניוד עובדים לא נעשה על-ידינו בכלל אלא על-ידי משרד הפנים.

ברטי אוחיון: אנחנו מעדיפים שההשמה מחדש תתבצע מחוץ לכתלי בתי-המעצר.

שבי קורזן: לא ייאמן, ניצב ברטי אוחיון ואני מסכימים בינינו.

רן כהן: פניתי אל ניצב ברטי אוחיון בשל סיבה פשוטה מאוד, כי בעצם היום למר הרצל גדז' ולמר אפרים כהן אין כלים להודיע על הדבר הזה לעובדים הזרים כמו שאתם למשל מודיעים להם על כל המבצעים שאתם עושים.

רן כהן: קראתי את החלטת הממשלה מ-4 באפריל שנטרלה החלטה קודמת של הממשלה בנושא הקמת רשות ההגירה.

רן כהן: היא שינתה את ההחלטה הקודמת אבל בעצם שמה אותה לאל.

רן כהן: מה עומד מאחורי רשות ההגירה?

רן כהן: לנסות לאחד את כל הגורמים כדי שהדברים לא יהיו מפוזרים בין 5-6 משרדי ממשלה אלא במקום אחד ואז אפשר יהיה לעשות הכול בכלי אחד.

רן כהן: אני מבקש להבין מדוע בא השינוי הזה, אולי תוכלו להסביר לי.

רן כהן: דבר שני, ניצב אוחיון, יכול להיות שאתה, בתיאום עם מר הרצל גדז' ועם מר אפרים כהן, צריך לעשות מהלך ולהודיע לעובדים הזרים שיש אפשרות למי שרוצה לעבור תהליך של השמה מחדש ולקבל אישור מחדש.

רן כהן: במקום לייבא עובד זר מבחוץ, שחברת כוח-אדם לוקחת ממנו 10,000 דולר, מעבירה אותו לכאן ועושה את כל השחיתות הזאת.

רן כהן: זה יהיה הרבה יותר נכון והרבה יותר בריא והרבה יותר תקף.

רן כהן: למה לא לעשות את זה?

שבי קורזן: היו כמה ירידים אך הפסיקו אותם.

ברטי אוחיון: ההחלטה מי הוא בר-ניוד היא החלטה של משרד הפנים.

ברטי אוחיון: אנחנו מוכנים לסייע בכל דרך שתיקבע, אם בפרסום ואם בשינוי השיטה.

ברטי אוחיון: היו כבר מבצעים מתואמים עם מר הרצל גדז' שהציע לקיים ירידים גדולים מאוד ואנחנו עזרנו בפרסום.

ברטי אוחיון: אני לא יודע מה היתה מידת ההצלחה שלהם, הם הניבו תוצאות אבל לא היתה הצלחה גדולה.

שבי קורזן: הגיעו מאות אנשים.

זהבה גור: זה עניין של מודעוּת.

זהבה גור: אין מודעוּת.

זהבה גור: אם תעשו את זה עוד פעם ועוד פעם אז תהיה מודעות.

זהבה גור: כשהעובדים יידעו שיש להם יריד ושלא עוצרים אותם בדרך לשם אז הם יבואו.

שבי קורזן: הפרסום נעשה על-ידי שפנו לארגוני זכויות וביקשו שאנחנו נודיע, וכך עשינו.

רן כהן: אני מבקש מכל הגורמים כאן לשלב ידיים ולעשות את הירידים האלה שוב כדי לנסות לעשות השמה מחודשת מחוץ לכתלי בתי-הכלא.

רן כהן: צריך לעשות את זה בירידים או במקומות ראויים.

רן כהן: תקפידו שמעסיקים לא ינהגו בעניין הזה בנבזות כי אני שומע שגם בירידים האלה כבר עושים כל מיני תרגילים.

קריאה: יש מאכערים.

ברטי אוחיון: בחודש האחרון מרבית התאילנדים שנעצרו נוידו כבר ביום מעצרם בתיאום צרכים למעסיק אחר.

חיים חדד: בחקלאות זה תהליך פשוט ומסודר מאוד, הם עברו ממעסיק אחד לשני בלי שום בעיה.

הרצל גדז': מדיניות השמים הסגורים נועדה לא לעבור את מכסת העובדים הזרים החוקיים בארץ.

הרצל גדז': אם יש מעסיק שחסרים לו עובדים והוא הסדיר את ענייניו מול השלטונות בצורה מסודרת הוא זכאי לקבל עובד, או מהמאגר בארץ או מחוץ-לארץ, וזה דבר שמתבצע וימשיך להתבצע.

הרצל גדז': כדאי שאנשים יבינו כי יש הרבה אנשים שמדברים על זה ולא מבינים את זה.

הרצל גדז': על-פי חשבון פשוט, יש 5,000 עובדים.

הרצל גדז': על-פי חוק עובד יכול להישאר בארץ לא יותר מ-5 שנים.

הרצל גדז': אם נחליף באותה יחסיות כל שנה, צריך להחליף 10,000 כל שנה.

הרצל גדז': אז כל מי שמתבלבל ואומר שיש דלת מסתובבת טועה.

רן כהן: עוד לא קיבלתי תשובה על החלטת הממשלה.

רן כהן: מאיפה בא כל הרעיון?

ברטי אוחיון: מי שהוביל את התפיסה הזאת הוא בעיקר משרד האוצר ומנכ"ל משרד ראש הממשלה.

ברטי אוחיון: הם לא היו בטוחים שבמצב הנוכחי משרד אחר מסוגל לקבל על עצמו את משימת האכיפה שמנהלת ההגירה מבצעת.

ברטי אוחיון: לכן הכול נדחה.

רן כהן: במקור זה היה צריך להיות משרד העבודה?

ברטי אוחיון: במקור זה היה צריך להיות משרד הפנים והיה צריך להיות אזרוח של כל המערך המשטרתי.

ברטי אוחיון: בינתיים הגיעו למסקנה שאי אפשר ליישם את זה, בכל אופן לא בשנה הקרובה, ושאי אפשר לבטל את משטרת ההגירה.

רן כהן: בגלל שאתם לובשי מדים?

ברטי אוחיון: כן, בגלל שאנחנו לובשי מדים ובגלל התוצאות.

רן כהן: אבל היום אנחנו נמצאים במצב אבסורדי, שזה מחולק בין 5-6 משרדי ממשלה.

הרצל גדז': הכוונה היא לעשות איחוד ראשוני של מה שאפשר, ובעוד שנתיים יבחנו את זה מחדש במשטרה.

רן כהן: בעוד שנתיים, על-פי ההבטחה של ניצב ברטי אוחיון, לא יהיו כאן עובדים זרים.

רן כהן: אני סבור שהחלטת הממשלה הזאת מוטעית מאוד.

רן כהן: לעניות דעתי היה צריך להקים את הרשות הזאת, להקים גוף מאוחד ולמצוא דרך כיצד הגוף הזה יהיה כפוף למשטרה.

רן כהן: ניצב אוחיון, היום אתה עצמאי, נכון?

רן כהן: האם המפכ"ל נותן לך הוראות?

ברטי אוחיון: הוא המפקד שלי.

ברטי אוחיון: דרך אגב, היועץ המשפטי לממשלה אמר בישיבת הממשלה שלא יתכן שגוף משטרתי יהיה כפוף לגוף אזרחי.

ברטי אוחיון: כך הוא הבהיר ולדעתי זה מה שהוביל את כל המהלך.

עמירם גיל: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

עמירם גיל: רציתי להתייחס למשהו שלא נאמר בדיווח של מר אפרים כהן, ואם יורשה לי גם לכמה נושאים נוספים.

עמירם גיל: אני מבטיח לדבר בקצרה.

עמירם גיל: לא קיבלנו דיווח על ביטול ההיתרים.

עמירם גיל: באוקטובר האחרון יצא נוהל חדש של יחידת-הסמך שקובע ביטול היתרים למעסיקים.

עמירם גיל: הדף שחולק לכם בתחילת הישיבה מתייחס בעצם לנוהל הזה.

עמירם גיל: הוא מתייחס גם אל מישור האכיפה אבל גם לניסוח של הנוהל.

עמירם גיל: הנוהל הזה על-פי תפיסתנו הוא בעייתי מאוד מכיוון שהוא כותב שחור על גבי לבן ששלילת היתר ממעסיק היא נדירה, היא פעולה קיצונית שינקטו אותה רק במקרים חמורים מאוד.

עמירם גיל: ה"אני מאמין" הזה הולך לאורך כל הנוהל ואפשר לראות את זה.

עמירם גיל: יש שם נהלים הקובעים שהפרוצדורה לשלילת היתר ממעסיק, גם אם נפתחה חקירה או אם הוגשה תלונה על הפרת חוק עובדים זרים או על הפרת חוקי המגן, הפרת חוק שכר מינימום או הפרת חוקי העבודה האחרים, הפרוצדורה לשלילת היתר היא מסורבלת וארוכה ושיקול הדעת שמוקנה לממונה על יחידת-הסמך הוא בלתי סביר.

עמירם גיל: נוצר מצב שעורך-דין יכול לטפל בתיק, להגיע למסקנות, להגיע להמלצות ועדיין לא תהיה לו סמכות להחליט לשלול היתר אפילו ממעסיק אחד ספציפי אלא זה עובר הלאה לממונה.

עמירם גיל: זאת פרוצדורה לא סבירה.

עמירם גיל: הרעיון העומד מאחורי הנוהל הזה – ואני לא ארחיב כאן את הדיבור כי זה מפורט בנייר שהעברנו אליכם – מדגיש שכמעט בלתי אפשרי לשלול היתר ממעסיק שמפר חוקי מגן בצורה שיטתית, שמפר את חוק עובדים זרים בצורה שיטתית.

עמירם גיל: ולראיה, זה כמעט בכלל לא קורה.

יחזקאל לביא: אבל זה עניין מנהלי ולא שיפוטי.

עמירם גיל: לא ראיתי במצגת נתונים כמה היתרים נשללו, כמה היתרים בוטלו, כמה בקשות נדחו מראש.

עמירם גיל: יש הליך של אזהרה והתרעה, הכול נקבע בנוהל, בסדר גמור, אין לנו בעיה עם זה.

הרצל גדז': אתה מדבר על הפרת חוק.

הרצל גדז': כאשר מעסיק מפר את החוק צריך לטפל בו.

קריאה: צריך לבטל לו את ההיתר.

עמירם גיל: יש כאן עניין של סנקציה.

עמירם גיל: הנוהל קובע קנסות מנהליים והגשת כתבי אישום.

עמירם גיל: הוא רק אומר שזה דרך המלך והחריג הוא ביטול היתר.

זהבה גור: כך זה צריך להיות.

זהבה גור: למה לא?

עמירם גיל: אני לא בטוח שכך זה צריך להיות.

עמירם גיל: העסקת עובד זר זה לא זכות אלא פריבילגיה.

אפרים כהן: גם כשאתה מגיש תביעה לבית-המשפט אתה צריך לבוא עם ראיות, ולא שמעתי שבית-הדין לעבודה פסק על ביטול היתר למעסיק.

זהבה גור: אי אפשר לבטל היתר באחת.

רן כהן: מר אפרים כהן, נדמה לי שבכל זאת הצדק עם מר עמירם גיל.

רן כהן: מעסיק של עובדים זרים באופן בלתי חוקי בעצם אומר לעצמו: אני אעבור על החוק.

רן כהן: לכל היותר יוטלו עליי קנסות ואז אני אעשה כאן חשבון כספי אם זה משתלם לי או לא.

רן כהן: אבל אם לא לוקחים לו את ההיתר להעסקת העובד הזר בעצם לא מענישים אותו בעונש האמיתי.

אפרים כהן: אדוני היושב-ראש, לוקחים את העובד הזר מהמעסיק, יש שיקול דעת ויש יועצים משפטים.

אפרים כהן: אבל יש לו עורכי-דין וצריך לעשות לו שימוע.

אפרים כהן: אני יכול לתת דוגמה, לפני שבוע קיבלתי החלטה על הפחתת 30 עובדים זרים למעסיק שהיו לו 36 עובדים זרים וכל העולם רועש בשל ההחלטה הזאת.

אפרים כהן: זה בסמכותי.

ברטי אוחיון: גם במקרים שמעסיקים הורשעו מר אפרים כהן קיבל החלטה בעניין המכסה, כולל כנגד חברות כוח-אדם.

עמירם גיל: אשמח לקבל נתונים על זה.

עמירם גיל: לא ראינו כאן נתונים על שלילת היתרים.

אפרים כהן: אם הייתי יודע שתשאל על כך הייתי מביא נתונים.

אפרים כהן: אם תרצה, תפנה אליי.

רן כהן: מר אפרים כהן, אני חושב שהדוגמה שנתת עכשיו היא דוגמה קלסית.

רן כהן: לו הייתי במקומך הייתי נוקט בצעד הזה לגבי כל מעסיק עבריין, מרמת חומרה מסוימת ומעלה.

רן כהן: אתה צריך לקבוע מה היא רמת החומרה.

רן כהן: ביטול ההיתר להעסקת עובד זר פוגעת בול במטרה שאתה צריך לקבוע ואני ממליץ בפניך שתעשה את זה.

עמירם גיל: הייתי שמח לקבל התייחסות לנוהל עצמו כי הוא חדש ואני חושב שראוי להתייחס אליו כי הוא בעייתי מאוד.

אפרים כהן: אודה לך אם תפנה ליועצת המשפטית שלנו והיא תסביר לך את הנוהל.

שבי קורזן: רציתי להתייחס לנושא האגרות שהטילו עכשיו על מעסיקים.

שבי קורזן: המטרה המוצהרת היתה לייקר את העלות של העובד הזר על מנת להפוך אותו לפחות כדאי.

שבי קורזן: מה גם שאני מסכימה שהמטרה ראויה, חשוב לי לומר ש-20 מיליון השקלים שנגבו השנה באמצעות האגרות האלה למעשה נגבו ישירות מהכיס של העובדים הזרים.

שבי קורזן: בפועל מה שקורה בצורה גלויה לחלוטין הוא שהאגרות האלה משולמות על-ידי העובדים הזרים.

הרצל גדז': זה לא מה שמר אפרים כהן הציג.

שבי קורזן: המעסיקים משלמים את הכסף ואחר-כך הם גובים את התשלום הזה מהעובדים הזרים.

שבי קורזן: סדרה ארוכה של תלונות בנושא הזה נשלחו אל משרדו של מר אפרים כהן בחודשים האחרונים.

שבי קורזן: אנחנו עדיין מחכים לתשובה.

אפרים כהן: תבחיני, יש אגרת בקשה ואגרת ממשלה.

זהבה גור: אבל מה הוא אמור לעשות בעניין הזה?

שבי קורזן: גביית האגרות האלה מהעובדים הזרים מתוך המשכורות שלהם היא גבייה שלא כדין וזאת הפרה של חוקי עבודה ולכן התלונה נשלחה אל מר אפרים כהן.

זהבה גור: זה לא מבוסס, זה סתם אמירה.

אפרים כהן: אני הצגתי את הנתון הזה ואני אחראי עליו: כל מי שמגיש בקשה לקבלת היתר משלם לי 500 שקלים בלבד עבור כל היתר לעובד זר בתחום הבניין.

ברטי אוחיון: בטרם יודעים את זהותו של העובד.

אפרים כהן: ופרט לכך יש אגרות המוטלות על-פי חוק ובאחריות משרד הפנים, על כל עובד בתחום הבניין – 4,000 שקל, בתחום החקלאות – 1,000 שקל, ובתחום הסיעוד – 500 שקל.

אפרים כהן: 500 השקל בסיעוד בוטלו, נשאר רק 1,000 ו-4,000.

אפרים כהן: זה תחום של משרד הפנים.

אפרים כהן: התחום של הרישוי הוא תחום שלי.

אפרים כהן: אני דיברתי רק על תחום הרישוי.

אפרים כהן: ה-20 מיליון – זה רק מהרישוי.

שבי קורזן: חשוב להגיד שבסופו של דבר כל הכספים האלה מגולגלים על העובדים הזרים.

חיים חדד: מה שהיא אומרת כאן הוא ממש לא בסדר.

אברהם הראובני: אני אומר לך שאת כל הכסף אתם לוקחים לכיס שלכם.

חיים חדד: אתם מתפרנסים מזה, זאת העבודה שלכם, זה מה שאתם עושים כל היום.

חיים חדד: זאת הכפשה נבזית.

חיים חדד: אנחנו עושים מאמצים לשלם את הכסף הזה והיא אומרת שאנחנו לוקחים את זה מהעובדים.

רן כהן: אל"ף, גברת שבי קורזן, זה חוק.

שבי קורזן: אני רוצה להגיד איך הוא מיושם.

זהבה גור: את זורקת כאן פצצה.

זהבה גור: תני לאנשים להגיב.

רן כהן: אל"ף, זה חוק.

רן כהן: זה לא אומר שזה צודק אבל זה כרגע חוק.

רן כהן: זה לא עניין של רצונם או אי-רצונם.

רן כהן: בי"ת, החוק הזה הוא חוק נכון משום שהוא בא ליצור מצב שמעלים את מחיר העובדים הזרים כאשר היום הוא נחות ביחס לעובדים ישראלים.

רן כהן: זאת מגמה שביסודה היא נכונה.

שבי קורזן: פתחתי ואמרתי שהמטרה ראויה.

רן כהן: גימ"ל, אם יש איזו פרוצדורה שהמעסיק מגלגל את זה על העובד, אנא תעבירי את הפרטים אליי ואל האחרים.

רן כהן: אני רוצה לדעת מה הוא הנוהג, איך זה נעשה.

רן כהן: למיטב הבנתי הגבייה נעשית עוד לפני שלעובד בכלל יש שם וזהות ופרצוף.

רן כהן: אם זה מוריד לאחר מכן את השכר של העובדים הזרים אז זאת כבר פגיעה בזכויותיהם האלמנטריות, אז צריך לראות איזה מעסיק עושה את זה.

אפרים כהן: אנחנו הנפקנו היתרים.

אפרים כהן: לניצב ברטי אוחיון, למר הרצל גדז' ולי ידוע שאנשים מחזיקים את ההיתר בגלל האגרות ולא מחליפים עובדים זרים.

אפרים כהן: גם תופעה כזאת קיימת.

אמנון נגר: מה שגברת שבי קורזן אמרה הוא תלוש מן המציאות.

אמנון נגר: פונים אליי אנשים באמצעות ארגוני חקלאים ומבקשים ממני שאני אבקש ארכה נוספת ממר אפרים כהן, הממונה על תשלום האגרות של 500 שקלים.

אמנון נגר: מאחר ולא היה ביכולתם לשלם עבור חמישה עובדים הם שילמו רק על שלושה ולא קיבלו שניים נוספים.

אמנון נגר: הם מבקשים ממני אפשרות לשלם על השניים הנוספים.

אמנון נגר: כך שמה שאת אומרת הוא תלוש מהמציאות, חסר בסיס וסתם הכפשה זדונית נגד המעסיקים.

זהבה גור: אני רוצה לומר למר עמירם גיל, הסמכות של מר אפרים כהן כממונה היא מכוח החוק.

זהבה גור: זה לא הוראות שהוא בנה בעצמו ופינטז עליהן.

עמירם גיל: הוא הוציא נוהל ולא מפעיל אותו.

זהבה גור: אני חייבת לומר שההליך הזה של שלילת היתרים אכן נעשה.

זהבה גור: אני יודעת על מקרה אחד שאני פניתי לגביו ואכן מר אפרים כהן מטפל בשלילת היתרים.

זהבה גור: גם אם הוא לא מציג כרגע נתונים, הדבר הזה מתקיים בפועל, אני יכולה להגיד לכם מניסיון.

עמירם גיל: כמה?

עמירם גיל: באיזה היקף?

עמירם גיל: זה לא מתקיים בפועל.

יעל כץ-מסטבאום: יש לי בקשה טכנית, אם אפשר, להעביר אלינו בכתב את המצגות שהוצגו כאן.

רן כהן: אין שום בעיה, יעבירו את המצגות למנהלת הוועדה והיא תעביר את זה אליכם.

רן כהן: אני רוצה לומר כמה דברים לסיכום הישיבה.

רן כהן: קודם כול, אני מודה לכולם על ההשתתפות ועל הסיוע בישיבה הזאת ועל הפרטים שניתנו.

רן כהן: אני רוצה לברך על שניים-שלושה דברים ששמעתי כאן, גם בסקירה של ניצב אוחיון וגם בסקירה של מר אפרים כהן.

רן כהן: קודם כול על ההתקדמות בכל הנושאים שפירטת ובזכויות העובדים, על העובדה שאתם עוצרים פחות מבין הנבדקים, על ההקפדה וההוראות שאתם נותנים בעניין הזה.

רן כהן: לדעתי זה תהליך חשוב מאוד, שרצינו בו כל הזמן ואני מברך אתכם על כך שהתקדמתם בעניין הזה.

רן כהן: אני מבקש לברך על התהליך של הקטנת מספר ההיתרים שניתנים ועל ההקטנה של מספר העובדים הבלתי חוקיים.

רן כהן: אני חושב שזה תהליך חשוב מאוד שמשלים את תהליך הקטנת מספר העובדים הזרים החוקיים משום שהא בהא תליא.

רן כהן: הייתי מבקש מאוד שהתהליך שבו התחלתם, שבנוי מהקפדה גדולה בהרבה על זכויות העובדים הללו כבני אדם, כעובדים, כאורחים שנמצאים בארץ הזאת, שהתהליך הזה יעמיק ויימשך.

רן כהן: דבר שני, להכביד עוד ועוד ועוד על מעסיקים עבריינים ועל חברות כוח-אדם עברייניות.

רן כהן: אלה מקור הפשע בתוך כל הסיפור הזה.

רן כהן: הם פושעים לא רק כלפי העובדים הזרים אלא גם כלפי המשק הישראלי, כלפי החברה הישראלית, כלפי המוסר הישראלי.

רן כהן: אם הקטנתם את ההתחייבות מ-100,000 ל-50,000, אתם צריכים לאזן את זה על-ידי שאתם תכבידו הרבה יותר על המעסיקים שמעסיקים באופן בלתי חוקי.

רן כהן: מר אפרים כהן, צריך במפורש להחריף עוד ועוד את אמצעי הענישה שמוטלים על המעסיקים הלא חוקים.

אפרים כהן: עוד מעט נצטרך ללכת עם שומרי ראש.

רן כהן: דבר נוסף, אני מצפה מאוד, ניצב אוחיון, שבעיית השופטות תסתיים במהרה.

רן כהן: אמנם יש התחייבות ל-7 שופטות אבל זה כל הזמן מזדחל.

רן כהן: אני כבר ראיתי שהיו 5, זה ירד ל-2 ועכשיו עלה ל-4.

רן כהן: הדבר הזה לא בא בחשבון.

רן כהן: אם על-פי התקן יש 7 – שיהיו 7.

רן כהן: אני אפנה לשר המשפטים לזרז את מינוי השופטות והשופטים כדי שיהיו 7 שופטים כבר בחודש מאי.

רן כהן: ודבר אחרון, לעניות דעתי החלטת הממשלה היתה מוטעית.

רן כהן: היה צריך להקים את הרשות שעליה החליטה הממשלה בשנה שעברה.

רן כהן: אני מתכוון להעביר את הנושא למבקר המדינה כדי שהוא יבדוק באיזה אופן הממשלה הזאת מתנהלת.

רן כהן: מבקר המדינה חקר כבר פעם את נושא העובדים הזרים וההתנהלות של הממשלה והגיע למסקנות חריפות מאוד בעניין.

רן כהן: אני שמח מאוד שחלק מהמסקנות שלו יושמו על-ידכם.

רן כהן: אני מתכוון לפנות אל מבקר המדינה ולבקש ממנו לעשות בדיקה נוספת בנושא הזה.

רן כהן: אני לא יודע אם אעשה את זה דרך הוועדה לענייני ביקורת המדינה או ישירות אליו, זה לא משנה.

רן כהן: אני מתכוון לעשות את זה.

רן כהן: אני חושב שחייבים לעשות את זה כיוון שלדעתי חייבים לקדם את הקמת רשות ההגירה כדי שהכול יהיה מוחזק ביד אחת.

רן כהן: בעניין עיכוב עובדים זרים למשך חודשים בבתי-המשמורת – חבר'ה, זה מעצר, זה בתי-סוהר, בואו נאמר את האמת, בתנאים טובים קצת יותר מאשר בבתי-כלא אבל אסור שכך יקרה.

רן כהן: אני מציע שתקבעו לעצמכם איזה מגבלה, או של תקופה מסוימת או של מספר פניות ממעסיקים, תחליטו שזה לא יותר מחודש ולא יותר מ-3 ראיונות עם מעסיקים, הקטן מבין השניים.

רן כהן: לא יכול להיות שבן אדם יישאר חודשים בבית-כלא למרות שהוא לא פושע, זה לא בא בחשבון.

רן כהן: אני רוצה להודות לכולכם, תודה רבה.