ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 14, 2003-05-19 10:00

קולט אביטל: לפני שאני אפתח את ישיבת הוועדה אני רוצה להגיד שתי מילים.

קולט אביטל: אתמול היה פיגוע בירושלים, ואחרי תקופה מאוד ארוכה שאנחנו חשבנו שהגענו לאיזו שהיא תקופה יחסית של שקט, בפיגוע הזה יותר ממחצית אלה שנהרגו הם עולים חדשים.

קולט אביטל: ובתור ועדת עליה וקליטה אני חושבת שאנחנו לא רק רוצים להביע כאן הזדהות עם המשפחות השכולות אלא גם לציין את העובדה שמאז התחילה שוב פעם האינתיפדה הזאת גם ציבור העולים נפל קורבן לפיגועים, ובדרך הקשה הזאת הוא הופך לחלק בלתי נפרד, לא רק ממשפחת השכול אלא גם מהחברה הישראלית, ואנחנו בשם כל חברי הוועדה רוצים לשלוח את תנחומינו למשפחות ואיחולי החלמה לפצועים.

יאיר פרץ: המרכזי בדיון הזה, ועליו נסב כל הדיון, אז לדעתי צריך לנעול את הישיבה ולהעביר מחאה לראש הממשלה וליו"ר הכנסת שזה זלזול בצורה מחפירה, לא היה דבר כזה בתולדות הכנסת ששר שמצהיר שהוא לא מוכן לקבל החלטת ממשלה לא מופיע לדיון פה, ומבטל החלטה קודמת של הממשלה ושל שר הפנים הקודם.

יאיר פרץ: לכן אני מבקש מגבירתי לנעול את הישיבה ולא לקיים את הדיון מאחר והשר הוא הדמות המרכזית בדיון הזה.

יאיר פרץ: תודה רבה.

קולט אביטל: הזדמנות לעוד חבר כנסת להתבטא ואז נקבל את ההחלטה.

חמי דורון: לא בסדר, אבל הגיעו פה הרבה מאוד אנשים, אני מבין שהשר בכל מקרה בדרך, הגיעו הרבה מאוד אנשים ואי אפשר לשלוח אנשים הביתה רק בגלל שהשר איחר, עם כל הכבוד לעשות צעדים ומשחקים פוליטיים, תהיה לך שורה בעיתון, זה לא רציני.

חמי דורון: אנשים הגיעו לפה וצריך לדעת לכבד את האנשים שהגיעו לפה, את האורחים שהגיעו לכאן.

חמי דורון: השר מאחר, נכון, לא בסדר, אבל אני מניח ומקווה שהוא יגיע מהר ונגמור את העניין הזה.

קולט אביטל: מתנגדים לסגור את הישיבה אני רוצה לקיים אותה.

קולט אביטל: אנחנו מקוים שהשר יגיע בסופו של דבר.

קולט אביטל: גם החמש דקות שהוא אמר שהוא יאחר הוא ממשיך לאחר.

קולט אביטל: אני רוצה אולי לפתוח את הדיון בשני דברים.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שקיימת החלטה של הממשלה הקודמת להעלות ארצה עשרים אלף מבני הפלשמורה.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שההחלטה הזאת היא בסימן שאלה כרגע, ואנחנו רוצים קודם כל, רצינו להתכנס כדי לשמוע את עמדת שר הפנים.

קולט אביטל: אבל לדיון הזה יש שני חלקים.

אורי אריאל: לא עושה דבר כדי לקדם את זה.

אורי אריאל: לפי ההתרשמות שלי לפחות זה עם סימן קריאה.

קולט אביטל: הקודמת בוטלה.

קולט אביטל: ולכן אני רוצה לנסות לבדוק מה המדיניות, ופה אני מרשה לעצמי לתקן את חברי חבר הכנסת פרץ, החלטת ממשלה קיימת והיא מחייבת.

קולט אביטל: השאלה היא מה מדיניות משרדו, כיצד הוא מתכוון למלא או לכבד את ההחלטה הזאת ואנחנו נרצה להעלות שני נושאים בישיבה הזאת.

קולט אביטל: כדי להרוויח זמן וכדי להתקדם אני רוצה לבקש ממר דוד אפרתי, שהוא האיש שבזמנו ערך את הסקר, ויכול אולי לזרוק אור על התופעה, לתת לנו קצת מידע, לאלה מאתנו שאולי מתמצאים פחות בעובדות, במה מדובר, כמה אנשים, ולפי איזה החלטה הסקר הזה נערך.

דוד אפרתי: אלא שההנחה הזאת לא התקיימה ומייד אחרי שהמחנה התרוקן נתמלאו שני מחנות, גם באדיס וגם בגונדר באלפים של מי שנמצאים עד היום בתוך המחנות, אלה שעוד לא זכו ועוד לא נמצאים פה.

דוד אפרתי: מינהל אוכלוסין חמש וחצי שנים במשרד הפנים, ועסקתי כמובן בנושא של העליה מאתיופיה, כולל ההחלטות המיוחדות, יישום החלטת ממשלה ב - 1993 בנושא של פלשמורה, והתבקשתי לעזור לבוא ולבדוק זהות האנשים שנמצאים בתוך המחנות.

דוד אפרתי: פעולה שנעשתה קודם על ידי הגופים עצמם, של מיון ודילול המחנות מכל אלה שאין להם קשר וייחוס עם משפחות בית ישראל, ואחרי הבדיקה הזאת עשינו הערכות בישראל, יצאו סוקרים שלדעתנו מקצועיים, ויחד עם זקנים שמתמצאים במוצאם של המשפחות האלה מכפרים שמהם באו למחנות ,והצלחנו להגיע לרשימות של כעשרים ושלושה אלף נכון לאמצע 99', עשרים ושישה אלף נפש,

דוד אפרתי: 99' עד היום עלו אלפים, היום אני חושב המספרים, אני לא מעודכן כמובן, הנתונים הם שיש כשישה עשר אלף בתוך המחנות בערך ובסקר שעשינו לא היו הסוקרים יכולים להגיע עד הכפרים איפה שידעו שיש שעוד שאריות דלות יותר.

דוד אפרתי: הייתה הערכה, רישום על סמך קרוביהם שהיו בתוך המחנות, הייתה הערכה של עוד לא יותר מאלף משפחות ,שמעבר לאנשים שנמצאים בתוך המחנות אין יותר מעוד אלף משפחות בפזורת אתיופיה כולה מאותם כפרים שידעו שבני הפלשמורה הגיעו גם לשם.

דוד אפרתי: זה מבחינת העדות שאני יכולתי לתת במשאבים שהיו, במגבלות שהיו.

דוד אפרתי: הרשימות נערכו לרשימות מחשב, עם נתונים מפורטים לכל אחד ועדות לקשר לייחוס לביתה ישראל.

דוד אפרתי: הרשימות האלה הוגשו באופן מסודר למשרד הפנים ולגורמים שמטפלים אחרים בעליה.

דוד אפרתי: לפי העדות של הרצל ואנשיו שכמה שבדקו ברשימות יש על מה להתבסס עליהם, שהם די אמינות, אני אומר די אמינות כי ודאי שאין פה מצב של אמינות של מאה אחוז, אין דבר כזה.

דוד אפרתי: והרשימות האלה נכון להיום כספרים מהצד משמשים את מי שחפץ בכך, לאמת או להשלים נתון ולהשוות והם כלי עזר, כמובן הם לא מחייבים.

דוד אפרתי: כל העבודה שלי בסקר, כמו רבים אחרים בקבוצה, נעשתה בהתנדבות, ללא שכר, היו, אם יצאתי לאתיופה, כיסוי של הטיסות, ימי החופשה על חשבוני, אני היום בשנים האלה ראש מועצה מקומית בהר-אדר, כשיצאתי לחופשה, אפילו שזה פעילות ציבורית עשיתי את זה כחופשה פרטית.

דוד אפרתי: מבחינת הנתונים אלה הדברים.

דוד אפרתי: מבחינת הערכה, אכן מדובר בכל הרשימות, מצאנו קשר לשושלת של הורים, או שני ההורים או לפחות אחד מההורים, קשר משפחתי, ויותר מזה אפילו שמונים וארבעה אחוז עם קשר של הורה של אמא בשרשרת, אמא, סבתא ואם של סבתא ביתה ישראל.

קולט אביטל: בשלושת רבעי שעה איחור, וכשהיה יושב ראש ועדה בכנסת אני לא חושב שהיה מחכה ככה, אנחנו זימנו אותך לישיבה אדוני השר כדי לדעת מה מדיניות משרדך, ולכן אנחנו רוצים לבקש ממך, כיוון שגם זמננו קצר, יש החלטת ממשלה מה16.2.2003- והיא מדברת על כך שמשרד הפנים ונציג הרבנות הראשית יתחילו לאלתר להשלים את בדיקת מוצאם של כל הממתינים לאישור הבאתם לישראל באדיס-אבבה.

קולט אביטל: אני רציתי פשוט לבקש את התייחסותך להחלטת הממשלה.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת מה מדיניות משרדך בנושא הזה.

קולט אביטל: אנחנו מבקשים בסקירה שתיתן לנו להתייחס גם למה הכוונות של המשרד מבחינת המדיניות, וגם מה הפעילות שנערכת היום בתוך המחנות באדיס אבבה עצמה.

אברהם פורז: גיליתי שהממשלה הקודמת, זאת אומרת אחרי הבחירות אבל לפני שבאו השרים החדשים, אתם ודאי זוכרים שהבחירות היו בעשרים ושמונה בינואר, והממשלה החדשה קמה בתחילת מרץ, באמצע, בקו התפר, הביא שר הפנים הקודם אלי ישי לממשלה הצעה לגבי שארית יהודי אתיופיה.

אברהם פורז: ההצעה ודאי מונחת פה והיא אושרה בממשלה.

אברהם פורז: אם אתם שואלים אותי, אני חושב שהחלטה מרחיקת לכת כזאת, מבלי להיכנס לתכנה, היה צריך להמתין שתיכון ממשלה חדשה ושתוכל לשקול את כל ההיבטים ולא נציב את הממשלה החדשה, כולל מפלגה כמו המפלגה שלי שבכלל לא הייתה בעסק, ולא היינו שותפים בכלל בכל התהליך, לא להציב אותנו בפני עובדות מוגמרות.

אברהם פורז: אבל ההחלטה היא החלטה.

אברהם פורז: העניין הוא לחלוטין לא פשוט, לפחות לפי האינפורמציה שנמסרה לי, כבר היו כמה וכמה נסיונות לפתור את הבעיה ולהביא את אלה ששהו במחנות באתיופה לארץ, ואכן כך קרה, אך ראה איזה פלא כל פעם המחנות האלה מתמלאים מחדש, ואף פעם הבעיה הזאת לא תיפתר.

אברהם פורז: אגב להערכתי גם אם אנחנו נעלה את אלה שלפי החלטת הממשלה, אני לא יודע אם פה נאמר מספר, אבל לדעתי גם אם אנחנו נעלה את אלה שהיום ממתינים במחנות, תוך איזה שהוא זמן אנחנו נגלה שאנשים נוספים ממתינים במחנות ויהיה לנו את העניין הזה עוד פעם, והעניין הוא די פשוט ודי ברור.

אברהם פורז: לכל האנשים האלה יש קרובים ממדרגה ראשונה, ואז כשאתה מעלה קבוצה אחת אז אוטומטית אתה מעלה גם כאלה שיש להם קרובים נוספים, והעניין הזה הוא בעצם בלתי פתיר במובן הזה שהוא לא סופי אף פעם.

אברהם פורז: זה צריך להיות מובן לכולנו.

אברהם פורז: עכשיו יש חילוקי דעות, אני דיברתי עם שרי ממשלה שהיו שותפים ויש חילוקי דעות ביניהם לגבי הפתרונות לבעיה.

אברהם פורז: אני לא חושב שאני יכול כרגע לספר לכם מה כל אחד אמר באופן פרטי וזה לא חשוב, כי כל עוד יש החלטת ממשלה היא מחייבת.

אברהם פורז: מצד שני אנחנו לא יכולים להתעלם גם למשל מקשיים כלכליים שבהם נתונה המדינה, מקיצוצים תקציביים, מהורדת גמלת סיעוד, מהפחתת שכר, הקטנת שר קליטה וכל מיני דברים אחרים לגבי עולים, בביטול משכנתאות, בהפסקת סיוע לסטודנטים,

אורי אריאל: אין לנו כסף בעולם?

אברהם פורז: לא עולים לפי חוק השבות.

אברהם פורז: חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה, החלטת הממשלה אומרת כך, צאצאיהם של יהודי אתיופיה מצד אמותיהם המבקשים לשוב ליהדותם, זאת אומרת הם כרגע לא יהודים כי הם רק רוצים לשוב ליהדותם, יוכלו להיכנס לישראל על פי חוק הכניסה לישראל, דהיינו לא על פי חוק השבות.

אברהם פורז: במילים אחרות האנשים האלה ברגע זה שאני מדבר איתך אינם יהודים,

אברהם פורז: מהחלטת ממשלה.

אברהם פורז: יהודי יכול להתייצב בנמל התעופה בן גוריון, להביא הוכחה שהוא יהודי והוא יקבל אזרחות לפי חוק השבות.

אברהם פורז: זה טייס אוטומטי, לאף אחד אין שיקול דעת.

אברהם פורז: אנחנו מדברים על אנשים שאינם יהודים, שאם הם יעלו לכאן הם יצטרכו לעבור תהליך של גיור אם הם ירצו להתגייר, והכניסה שלהם לישראל תהיה לפי חוק הכניסה לישראל.

אברהם פורז: אני רוצה להזכיר שלא סתם מינו ועדת שרים, שאמנם שר הפנים הוא היושב ראש, שר האוצר, השר לענייני דתות, שר החוץ, שר המשפטים והשר לקליטת עליה ויושב ראש ועדת שרים לענייני תפוצות על מנת לבדוק את הפעולות הנדרשות ומקורות המימון לביצוע החלטה זו.

אברהם פורז: במילים אחרות החלטת הממשלה גם היא תולה את העניין גם בשאלת מקורות המימון.

אברהם פורז: ואני רוצה לומר, אני מבחינתי בתור שר פנים יכול להנפיק להם את האשרות, הם יגיעו לארץ והבעיה היא לא שלי יותר.

אברהם פורז: הבעיה היא אז של משרד השיכון, של משרד לקליטת עליה, של משרד האוצר, אולי של המשרד לענייני דתות בעניין הגיור.

אברהם פורז: אני חושב שזה יהיה חוסר אחריות.

אברהם פורז: זאת אומרת אתה לא יכול לקבל החלטה שמבחינתך, אני הופך את עצמי לאיזה פקיד שמנפיק אשרות ולא נותן את הדעת לכל ההיבטים.

אברהם פורז: לכן אכן יהיה צורך לכנס את ועדת השרים בהרכב הזה ולשקול את העניין על כל היבטיו ולקבל החלטה איך מבצעים את ההחלטה.

אברהם פורז: לפי האינפורמציה שיש בידי מ2000- עד 2003 עלו לארץ שבעת אלפים שבע מאות אנשים ועוד כאלף איש יש להם אישורים לעליה בשלב זה מאתיופיה, במחנות יש עשרים ושתיים אלף, משהו כזה, זה כל פעם מתמלא מחדש.

אברהם פורז: אני כבר רוצה לומר לכם, אני יודע שכל מי שבא בנושא זה הנושא הכי קרוב ללבו והכי חשוב אז אני מבין שפה חלק מהאנשים זה בראש מעייניהם, אולי הדבר הכי חשוב להם.

אברהם פורז: אני יכול לומר לכם שאני במשרד הפנים בתוך התקופה שאני שר, בסך הכל קצת יותר מחודשיים, יש לי אלף ואחת צרות.

אברהם פורז: אני בקיצוץ של מיליארד וחצי בתקציבי הרשויות המקומיות, יש לי משבר בכבאות כי אין כסף, את התכנון רוצים להוציא ממני, אני צריך לאחד עשרות רשויות בחוק הסדרים.

אברהם פורז: אז לכן גם מי שאמר שאני לא בסדר במובן הזה שהוועדה ,כי אני יושב ראש, שהוועדה טרם כונסה, למה אני מתרשל, אני מקדים הסבר להתקפה, שבגלל צוק העיתים והלחץ אני מקווה שנגיע לזה.

אברהם פורז: אין לי כוונה לא לקיים את החלטת הממשלה.

אברהם פורז: אם אני אחליט שהחלטת הממשלה לא טובה אני אבוא לממשלה ואני אבקש לשנות אותה.

אברהם פורז: אני לא רוצה להגיד כרגע אם היא טובה או לא טובה כי לא למדתי את העניין על כל היבטיו בצורה מספיק טובה.

אברהם פורז: אני רק אומר, אני הבעתי תמיהה על זה שזה התקבל בין לבין, בתפר.

אברהם פורז: אני חושב שנושא כזה יכולים היו לחכות עוד איזה חודש כדי שתהיה ממשלה חדשה שתקבל החלטה.

אברהם פורז: אבל התקבלה, התקבלה.

אברהם פורז: אבל כמובן גם ההחלטה עצמה, כפי שאתם רואים, השאלה איך מיישמים אותה.

אברהם פורז: זה לא שמחליטים מחר בבוקר וכולם עולים מייד.

אברהם פורז: כי יש פה גם את ההיבטים הכספיים, שבהחלט צריך לקחת אותם בחשבון.

אברהם פורז: אני מתכוון ברגע שייגמר חוק ההסדרים וכל הסיפור של איחוד הרשויות וקצת ירווח לכנס את ועדת השרים ולקבל החלטה בוועדה איך אנחנו מיישמים את החלטת הממשלה.

אברהם פורז: אם נגיע כל השרים למסקנה או רוב שהיה משגה בהחלטת הממשלה נצטרך אז לבוא לממשלה ולהגיד לה אנחנו מבקשים דיון חוזר.

אברהם פורז: אבל זה עוד מוקדם מידי.

קולט אביטל: נציג משרד הקליטה.

קולט אביטל: שתי שאלות אינפורמטיביות.

קולט אביטל: ראשונה, האם אלה שהגיעו, השבעת אלפים שהגיעו, הם בתהליכי קליטה מתקדמים, ושאלה שניה האם המשרד בהנחה שההחלטה הזאת תיושם, האם המשרד ערוך לקליטתם של שבע עשרה אלף עולים חדשים מאתיופיה.

חנוך צמיר: אכן כן.

חנוך צמיר: אנחנו עוסקים יום יום ושעה שעה בקליטת המגיעים.

חנוך צמיר: לפי דפוסי הקליטה המקובלים במרכז הקליטה, ברמה שאנחנו חושבים שהיא טובה ואפילו טובה מאוד.

חנוך צמיר: לגבי השאלה השניה אנחנו מחכים וממתינים באמת להנחיות של ועדת השרים.

קולט אביטל: עשיתם שום עבודת הכנה לא כאן ולא באדיס.

חנוך צמיר: באתיופיה ולא עובד שם.

חנוך צמיר: הגופים הפעילים שם זה משרד הפנים והסוכנות היהודית.

חנוך צמיר: כך שאני לא יכול לומר מילה על הנעשה באתיופיה עצמה.

חנוך צמיר: לגבי עבודת הקליטה כאן אין ספק שהנחיות ועדת השרים ישפיעו על טיב העבודה, על אופי העבודה ועל הקצב.

חנוך צמיר: ואחד קשור בשני.

חנוך צמיר: אני יכול לומר את הדבר הבא, שברגע שוועדת השרים תיתן את ההנחיות ויועמדו האמצעים המתאימים לרשותנו אנחנו נעשה את העבודה על הצד הטוב ביותר, כפי שעשינו אותה עד היום, ויש פה אנשים שיכולים להעיד על זה.

חמי דורון: על פי חוק השבות.

חמי דורון: על פי איזה חוק מגיע יהודי, לא יהודי, אדם מרוסיה שהסבא שלו היה יהודי?

אברהם פורז: סבא יהודי זכאי לחוק השבות.

אברהם פורז: אלה אין להם סבא יהודי.

חמי דורון: השבות,

חמי דורון: האילוצים שקיימים.

חמי דורון: החלטת הממשלה אני מניח נובעת מזה שאם היא הייתה, כמו שאתה אומר, לא היו מחליטים, אז אני מניח שממשלה חדשה היה לוקח לה בערך עוד חמש שנים או ארבע שנים או שלוש שנים, חבריה היו צריכים ללמוד מחדש כי חלק גדול מאוד מחברי הממשלה הם חברים חדשים.

אברהם פורז: החלטות מהירות מאוד.

אברהם פורז: לא ראית את כל התכנית הכלכלית, כזאת חוברת העבירו תוך שעתיים,

חמי דורון: העובדה שגם הרבנים פה מסכימים במדינת ישראל, הגיעו ימות המשיח כנראה, לפחות לגבי האנשים הנמצאים שם, שאפשר להביא אותם לארץ, בייחוד לאור העובדה שחלק גדול מאוד מהאנשים יש להם פה קרובי משפחה מדרגה ראשונה, זאת אומרת זה מאוד מגוחך שהילד נמצא פה, משרת בצבא והאמא לא יכולה להגיע לכאן.

חמי דורון: זה פשוט לא יעלה על הדעת דבר כזה גם מבחינה אנושית, בעיקר לאור העובדה שהשר מייצג מפלגה ברוח קצת שונה, אני חושב שמתפקידנו, בייחוד שאנחנו חברים לאותה מפלגה, אני חושב שמתפקידנו בהחלט לגרום לזה שהדברים יבוצעו הרבה יותר מהר ממה שהם מבוצעים היום לגבי אותם אנשים שנמצאים שם, מכיוון שכיום אנשים מתים שם.

חמי דורון: אנשים פשוט מתים שם.

חמי דורון: ואת זה צריך לקחת בחשבון.

חמי דורון: כל יום שעובר אנשים מתים.

רומן ברונפמן: הראשון באמת המצב של המחנות באדיס-אבבה, ואני לא ארחיב על זה, כולנו יודעים מה סבלם של האנשים וכמה רצוי מכל הבחינות להעלות אותם לישראל כמה שיותר מהר.

רומן ברונפמן: אני דווקא אפנה את תשומת הלב של הנוכחים, כולל יושבת ראש הוועדה וחברי הכנסת החדשים לכך שזה לא עניין כספי.

רומן ברונפמן: ולכאורה אני אוכיח את זה בצורה מאוד פשוטה.

רומן ברונפמן: בשנת 2001 משרד השיכון והבינוי סיים בעודף תקציבי של מיליארד שקל.

רומן ברונפמן: בשנת 2002 עודף תקציבי של משרד השיכון היה מיליארד מאתיים חמישים מיליון שקל.

רומן ברונפמן: ומה הפלא, גם משרד הקליטה מסיים את שנת התקציב 2001 ו-2002 בעודף תקציבי בגלל העדר העליה המתוכננת למדינת ישראל בסעיף, אם אני לא טועה, של סל קליטה.

רומן ברונפמן: אז זה לא העניין שאנחנו לא יכולים להעלות שבע עשרה אלף יהודי אתיופיה כי אין לנו כסף.

רומן ברונפמן: יש לנו כסף שלא מנוצל על ידי משרדי הממשלה לקליטה מתוכננת של עולים בכלל בשנת 2001 ושנת 2002 ואני אומר לכם גם שנת 2003.

רומן ברונפמן: כי אנחנו ערים לכך שקצב העליה לישראל מכל תפוצות העולם הולך ויורד בקצב מדהים.

רומן ברונפמן: אם אנחנו דיברנו בשנת 2001 על שישים אלף עולים, 2001 הסתיים בארבעים, שלושים וחמישה אלף.

רומן ברונפמן: 2002 תכננו חמישים אלף עולים, הגיעו עשרים וחמישה, שלושים.

רומן ברונפמן: שישים אחוז.

רומן ברונפמן: אז לכן יש עודף תקציבי והכסף חוזר לאוצר המדינה.

רומן ברונפמן: לכן שר הפנים, עם כל הכבוד זה שנכנסת לתפקיד ויש לך אלף ואחד בעיות, ואני לא רוצה שתפרוס את כל האלף ואחד, מספיק את החמישה שפרשת, העניין של יהודי אתיופיה ועליית הפלשמורה איננו עניין תקציבי.

רומן ברונפמן: כי הכסף שמיועד לקליטת העולים על פי חוק השבות, קיים ברזרבות הממשלה, ברזרבות המשרדים, בשני סעיפים שמקשרים אותנו לפלשמורה – השיכון במשרד השיכון וסל הקליטה במשרד הקליטה.

רומן ברונפמן: אז לכן כל האיצטלה הזאת היא איצטלה שלא קיימת, היא לא מציאותית.

אפרים סנה: הכוללת של העלאת הפלשמורה, שישה עשר, שבעה עשר אלף איש במספר למדינת ישראל?

אפרים סנה: מה הדלתא לתקציב?

רומן ברונפמן: לעמוד בפניה.

רומן ברונפמן: קצב עליה יורד, כסף נשאר וחוזר לאוצר.

רומן ברונפמן: לכן אין דלתא.

רומן ברונפמן: יש כסף לא מנוצל אפילו אם אתה תעלה עשרים ושבעה אלף עולי אתיופיה.

אפרים סנה: לדעת מה העלות הכוללת של סל ההבאה של שבע עשרה אלף יהודי אתיופיה לישראל.

אפרים סנה: כמה זה עולה.

קולט אביטל: פשוטה, משום שזה עניין התחלתי אבל תהליך הקליטה נמשך כמה שנים.

אפרים סנה: כסף.

אפרים סנה: אי אפשר לבוא עם הארגומנט הכספי ולא להיות מוכן ואין תשובה.

אפרים סנה: דבר נוסף, מה הצפי, על איזה מספר עולים מבוסס תקציב 2003 ועל איזה 2004.

אורי אריאל: אם יש יותר מחלות, יותר תמותה בשני המחנות האלה מאשר במקומות אחרים.

אורי אריאל: האם הם נמצאים בסכנה מסויימת שאפשר להגדיר אותה.

קולט אביטל: הכנסת הרב מלכיאור, שלצערנו לא יכול היה להמתין לבואו.

קולט אביטל: חשוב לי להבהיר בפני השר ועמיתי בוועדה, כמי שעקב עשרים שנה אחרי העליה הברוכה מאתיופיה, שדעתי היא שבלתי מוסרי ובלתי יהודי להשאיר עשרים אלף יהודים באתיופיה.

קולט אביטל: היה אפשר להתווכח אם מלכתחילה היה צריך ליצור את המצב שנוצר, אבל אחרי שנוצר כל יום שהם נשארים שם, בסכנות תמותה, זה ממש פשע.

קולט אביטל: אני פונה בכל לשון של תחינה ודרישה שנעלה אותם לארץ במהירות האפשרית.

קולט אביטל: אני פשוט לא מפענחת כל מילה בכתב היד.

קולט אביטל: אני העברתי את עמדתו.

יאיר פרץ: בצורה הכי ברורה.

יאיר פרץ: רק חבל מאוד ששר הפנים הקדים הכרזה לפני שהוא למד את הנושא.

יאיר פרץ: הוא אמר שהוא לא מתכנן להביא את האתיופים.

קולט אביטל: העמדה שהוא מבטא כאן היא העמדה שמחייבת.

יאיר פרץ: יסודי, אדם שרוצה ללמוד נושא, חבל באמת להמשיך ולקיים, אני מציע,

אברהם פורז: התבטא שאני אמרתי.

אברהם פורז: אבל אני לא אמרתי.

יאיר פרץ: מהיכרותי איתך אני יודע שאתה אדם באמת יסודי ולומד כל נושא לגופו.

יאיר פרץ: מה שאני מציע, מאחר ואתה יושב ראש ועדת השרים, תכנס את ועדת השרים, תשבו בצורה אינטנסיבית ,תקבלו החלטה, תתירו את הספקות.

יאיר פרץ: אנשים שם יושבים, ממתינים בכיליון עיניים.

יאיר פרץ: כל החלטה שתתקבל זאת החלטה, ואז נביא באמת לכך שאותם אנשים שממתינים במחנות בכיליון עיניים להגיע למדינת ישראל וסובלים שם סבל רב לפי מה שאני מתרשם שומע, שיתקיימו דיונים, בתקופה קצרה מאוד, תוך שבוע שבועיים, תקבלו החלטה, נביא את זה כאן לוועדה ובא לציון גואל.

קולט אביטל: עמדתו של משרד החוץ בנושא הזה?

קולט אביטל: יציאתם אלא בסגנון ובקריאה להביא את זה כמבצע.

יואב חרוב: והיינו צריכים כמובן להבהיר את הנקודה.

יואב חרוב: הם טענו שהעליה מתבצעת בצורה סדירה וללא התראה, בפרופיל נמוך מזה שנים, ובצורה נוחה לכל הצדדים.

יואב חרוב: הם גם הבהירו שיש כל מיני,

רומן ברונפמן: הכואבת.

יואב חרוב: אופוזיציונים שעשויים גם כן לנגח את הממשלה שם בסוגיה וביקשו את הבנתנו בנושא.

קולט אביטל: רגישות לא לתוכן אלא לצורה.

יואב חרוב: ב-91', שגם כן הוזכר הנושא הזה, אפילו הוכרז כמבצע, מה שנקרא מבצע שלמה, גם כן נקרא שגרירנו באדיס וגם כן הגישו מחאה.

קולט אביטל: מבקשת התייחסות של משרד הקליטה לשאלה שנשאלה כאן אם יש הערכה תקציבית, מה עלות עלייתם, אני לא רוצה לקרוא לזה מבצע כי לא מדובר פה במבצע, מה העלות המשוערת לפחות בשנה התקציבית הנוכחית, היפותטית, אם היו עולים שבע עשרה אלף יהודים מאתיופיה, מה צריכה להיות העלות.

חנוך צמיר: לחלל האויר, אני חוזר ואומר, גם לקצב ולדרך העליה יש משמעות תקציבית מיידית.

קולט אביטל: תכנון תקציבי לשנה.

קולט אביטל: אם הייתה החלטה כזו אדוני אני מניחה שלקחתם בחשבון איזה שהוא, אפילו מבחינה תכנונית, אז תן לנו מונחים ומושגים.

חנוך צמיר: להחלטה שהתקבלה,

קולט אביטל: החלטת הממשלה.

חנוך צמיר: התקבלה והוא התבסס על קצב עליה של כשלושת אלפים עולים מאתיופיה כמו בשנים האחרונות.

חנוך צמיר: אתה צודק באופן עקרוני, אני יכול להעביר את הנתונים במועד מאוחר יותר, יש פער בין התכנון של משרד הקליטה לבין ההגעה בפועל, ואכן לא מוצה כל תקנת סל הקליטה.

קולט אביטל: השאלה מה המצב בתוך המחנות, האם יש סכנות, כיצד הדבר הזה משפיע על האנשים, האם יש תמותה, האם יש מחלות.

אברהם פורז: הסיוע ההומניטרי לתושבי המיתחמים באדיס אבבה, בגונדר וכו'.

אברהם פורז: אני לא יודע אם זה מתבצע, זה כבר לא שייך לי.

זאב שוורצברג: להם קליניקה.

זאב שוורצברג: ד"ר ריק הולץ נתן את הנתונים.

זאב שוורצברג: אין כל כך סכנה כמו שאומרים כאן בוועדה.

זאב שוורצברג: הם עוברים בדיקות רפואיות, על פי משרד הבריאות הייתה החלטה לעשות צילומי חזה ,הצילומים האלה עוברים מייד לארץ ונותנים תשובה בתוך יומיים.

קולט אביטל: שההחלטה התקבלה במשותף עם הרבנות הראשית, אני מבקשת מנציג הרבנות הראשית להציג כאן את עמדת הרבנות.

קולט אביטל: ואני רוצה גם להשלים דבר אחד, על פי בקשתו של חבר הכנסת לשעבר אנחנו מתכוונים לקיים כאן דיון נפרד על תהליכי הגיור, על מה שקורה בתהליכי הגיור בארץ.

קולט אביטל: זה לא במקום אותו הדיון, רק אנחנו פה, למען הסדר הטוב, רוצים לקבל את עמדת הרבנות.

בני הפלשמורה: מאוחר יותר עלתה על הפרק שאלת שארית הפליטה שם, שרובם "בני פלשמורה" ולפני איזה שנים החילותי במחקר מעמיק ומקיף שנמשך שנה וחצי ונטלו בו חלק אישים שונים ובפרט הרב דוד אזולאי שהיה סגן שר הפנים ומר דוד אפרתי שהיה ראש מנהל האוכלוסין בזמנו, וחקרתי אישים שונים, מהם חייבים ומהם שוללים ,וכן נערכו ישיבות עבודה ממושכות עם בני העדה, קייסים, רבנים ועסקני ציבור.

בני הפלשמורה: בחודש שבט התשס"ב בקרתי באדיס-אבבה במחנה בו נמצאים היהודים העתידים לעלות ארצה, והיתה עמי משלחת שביקרו גם בגונדר, וערכנו גם שם בדיקות מקיפות.

בני הפלשמורה: וא"א להתעלם מהמצב החמור והמסוכן בו נתונים כעשרים אלף נפש מבני עמנו.

בני הפלשמורה: מסקנתי ברורה, שגם בני הפלשמורה הם מזרע ישראל, והגם שבדור האחרון יש מעט נישואי תערובת, מ"מ רוב הגדול הם מזרע ישראל.

בני הפלשמורה: חקרתי אחר בירורים שכבר נעשו ע"י הגופים שמטפלים בבני עדה זו ונמצאו אמינים בדרך כלל אך נמצאו גם טעויות בבירורים שנעשו, אך הם מעטים.

בני הפלשמורה: וע"כ המלצתי שתעשה בדיקה חוזרת ע"י המומחים ויהיו כלולים בה גם רבנים מבני העדה, ויעלו את אלה שנולדו מאם יהודיה.

בני הפלשמורה: וכן העליתי להלכה שצריך לגיירם לחומרא, כדי לצאת מן הספק, וזאת לאחר שילמדו ענייני היהדות ועיקריה באולפנים המיוחדים, ולצורך כך יש לתחזק ולתגבר את למודי היהדות באותם האולפנים.

מסקנה: אנו רואים בחיוב את ההחלטה של ממשלת ישראל מיום י"ד אדר א' התשס"ג (16.2.2003) ויש לשתף את הרבנות הראשית לישראל בכל התהליך, ובפרט בענין הלימודים בארץ, שיוכלו לקבל כראוי את הנדרש בענייני יהדות, ע"מ להבטיח שגיורם יהיה כדת וכהלכה.

מסקנה: אנו רואים בביצועה המהיר של החלטת הממשלה משום מצוה גדולה של הצלת נפשות רבות, כולל אלפי ילדים וילדות הנתונים בסכנת רעב ומחלות, ויפה שעה אחת קודם.

מסקנה: ויש להכין תשתית מתאימה לקבלתם בעין טובה ובמאור פנים.

מסקנה: המצפה לישועת ה' על עמו ועל נחלתו ע"ה ש.מ.

מסקנה: עמאר"

אברהם פורז: זכאי חוק השבות או לא.

קולט אביטל: בהחלטות הרב הראשי.

קולט אביטל: הרב הדנה יוסף הוא רב יהודי אתיופיה, אני מבקשת אדוני, רצית לדבר, בקצרה.

הרב הדנה יוסף: הרב אדוני השר כשאני שומע שבגלל התקציב או בגלל או שאינם יהודים או בגלל אם נתחיל להעלות אז אין סוף לעליה, כל השמועות האלו, אדוני השר, אני חושב, אין כמו לראות.

הרב הדנה יוסף: אולי כדאי ללכת ולראות מה קורה בדיוק שמה.

הרב הדנה יוסף: עם כבוד הראשון לציון הרב הראשי הרב שלמה עמאר שליט"א, הייתה לי הזכות להיות שם, ביקרתי.

הרב הדנה יוסף: אני רק אומר בתמצית, אחת מהשאלות הרבות, וממה שראיתי.

הרב הדנה יוסף: שאלתי את האחות שנמצאת שם, שאלתי אותה מהם הדברים המיוחדים שקורים פה יום יום.

הרב הדנה יוסף: מהם הדברים המיוחדים.

הרב הדנה יוסף: אז אמרה לי הילדים מתעלפים.

הרב הדנה יוסף: כל יום.

הרב הדנה יוסף: יש בשעות צהריים, יש ארוחה חמה שנותנים להם, עד הארוחה הזאת הילדים פשוט לא מסוגלים.

הרב הדנה יוסף: כנראה בלילה הם נשארים בלי לאכול, באים לבית ספר ממש מתעלפים.

הרב הדנה יוסף: והמחלות וכל מיני בעיות, והתמותה, אני במו עיני ראיתי את זה.

הרב הדנה יוסף: אני חושב, גם החלטת הממשלה שנעשתה היא לא נעשתה בבת אחת.

הרב הדנה יוסף: היו דיונים מקדימים.

הרב הדנה יוסף: השר שאל ולמד את הנושא עד שהבין את העניין, וזה לקח שנה ומשהו אדוני השר.

הרב הדנה יוסף: אני חושב, לעניות דעתי, אני מדבר כאדם שמטפל יום יום בעניין, גם בבירור כאן בארץ, אני מדבר על זה כאדם שמכיר טוב את העניין והם מאבות אבות אבות הם זרע ישראל ואנחנו פשוט לפי ראות עינינו, הם יהודים אדוני השר.

הרב הדנה יוסף: אז לכן אני המום לשמוע, בגלל תקציב יהודים מתים שם.

הרב הדנה יוסף: זה לא יכול להיות.

הרב הדנה יוסף: לא בגלל תקציב.

הרב הדנה יוסף: אני חושב מדינת ישראל אף פעם לא הגבילה בגלל תקציב שום יהודי באף מקום, לא משנה באיזה מצב.

הרב הדנה יוסף: וגם לבוא ולומר אינם יהודים ,על סמך מה.

הרב הדנה יוסף: חס ושלום אין לי טענה לשר, פשוט זה מה שהשר שמע.

הרב הדנה יוסף: זה מה שקיבל.

הרב הדנה יוסף: אני אומר כאיש הלכה, אני אומר את זה באחריות שלמה, ואסור לומר אינם יהודים.

הרב הדנה יוסף: זה אסור לגמרי.

הרב הדנה יוסף: ואם הם יהודים, למה הם לא עולים, אז מה.

הרב הדנה יוסף: שאינם יהודים גם אנחנו לא תומכים ולא רוצים להביא.

הרב הדנה יוסף: אז לכן אדוני השר אני מבקש לקבל החלטה להציל כל נפש בישראל, אפילו נפש אחת.

הרב הדנה יוסף: לכן אני מאוד מבקש לאמץ את ההחלטה ולהוציא לפועל.

קולט אביטל: מבקשת, יש ארבעה דוברים.

קולט אביטל: אדיסו מסלה, חבר הכנסת סנה, חבר הכנסת אריאל ומר נגוסה.

קולט אביטל: אני מבקשת להצטמצם כי אנחנו פשוט חייבים לסיים ואנחנו גם נקבל פה החלטה.

אדיסו מסלה: וקליטה.

אדיסו מסלה: בגלל המצב הכלכלי הקשה במדינת ישראל להפקיר יהודים שהיו יכולים לעלות לפני מספר שנים ,גם כשמדינת ישראל לא הייתה במצב כלכלי קשה ,היהודים הללו שעזבו את הבתים, את הרכוש, את הכפרים שלהם, באו לבירה, לאדיס, לפני עשר שנים.

אדיסו מסלה: לגונדר לפני שתים עשרה שנה.

אדיסו מסלה: מדינת ישראל המצב הכלכלי הקשה זה מאז האינתיפדה, בשנתיים האחרונות.

אדיסו מסלה: וכפי שיהודי ארגנטינה היו חשופים למצב הכלכלי הקשה שם מדינת ישראל פתחה את דלתותיה בצדק רב, והייתי רוצה לראות איזו שהיא קבוצה בגולה שחיה בסכנת נפשות ומדינת ישראל תבוא ותגיש יש לנו מצב כלכלי קשה, אנחנו לא מסוגלים לקלוט את אותם יהודים.

אדיסו מסלה: הבעיה הזאת זה כיסוי.

אדיסו מסלה: פה זה עניין אידיאולוגי אדוני השר.

אדיסו מסלה: כך אני מבין אותך.

אדיסו מסלה: זה עניין אידיאולוגי.

אדיסו מסלה: רק בדרכי הבוקר כשבאתי לכנסת בחורה צעירה שקוראים לה היימנו פעם ראשונה התקשה אלי מפה מירושלים, נשואה, עם שני ילדים, בבכי ממש, והייתי מת להביא אותה שתבכה פה ותראו אותה.

אדיסו מסלה: והיא אומרת לי אמא שלי גוססת עשר שנים באדיס אבבה, הבוקר קיבלתי טלפון היא הולכת למות.

אדיסו מסלה: אדוני השר, מה אתה תגיד לנכדים של אותה גברת שממתינה עשר שנים והיא על סף מוות ,מה אתה תגיד לילדים שלה שנמצאים פה בארץ, אזרחי מדינת ישראל.

אדיסו מסלה: סבתא שלהם תמות.

אדיסו מסלה: אני קורא עיתונות, ואתה אדוני השר ממש בסיטונאות אתה מוכן להנפיק אזרחות לכל מיני זרים, שחקנים, כדורסלנים, ג'ובני רוסו, ואני באמת עיני לא צרה ואני מברך אותך שאתה נותן גם אזרחות, אתה קורא להם אנשים פרודוקטיביים.

אדיסו מסלה: העליה שלנו היא לא פרודוקטיבית?

אדיסו מסלה: החיילים האתיופים שמשרתים ומוכנים לתת את נפשם לבטחון המדינה, לבטחון אזרחי מדינת ישראל, זה לא יכול להיות.

אדיסו מסלה: כאשר הרבנות הראשית שהיתה צריכה להקשות עלינו דווקא היא מקלה במקרה זה ואתה מחפש בציציות של יהודי אתיופיה אם אנחנו יהודים או לא, זו בושה וחרפה.

אדיסו מסלה: הבעיה פה היא עניין אידיאולוגי, אתה רואה בנו נטל כלכלי חברתי למדינה.

אפרים סנה: סמכותנו וזה לא עסקנו.

אפרים סנה: אבל ברור דבר אחד, האנשים האלה הם זכאי עליה.

אפרים סנה: אני לא חושב שבמקומות אחרים עשו את הבדיקות המדוקדקות.

אפרים סנה: אבל יש דבר אחד שאין עליו ויכוח, וזה העניין ההומניטרי.

אפרים סנה: כל אדם שמצוי קצת בעולם יודע שבאחד מחבלי העולם היותר עניים זה מה שנקרא קרן אפריקה, כבר יש שם כמה שנים בצורת ,יש מאמץ גדול של ארגונים בינלאומיים להגיש למדינות הללו סיוע הומניטרי, כי יש שם רעב נוראי.

אפרים סנה: אז אם אנחנו כמדינה, בואו נגיד ולא צדק רומן ברונפמן ויש מאה אחוז הצפי המתוכנן אמור להגיע, אנחנו כמדינה צריכים לעשות סדרי עדיפויות, מאיפה להתחיל.

אפרים סנה: לא מניו-ג'רסי ולא מלוס-אנג'לס אלא מאיפה שהאנשים הכי מסכנים והכי נמצאים בסכנה.

אפרים סנה: ואם כפי שהוא אומר וגם אתם מסכימים, יש עודף תקציב יחסית לצפי העולים, על אחת כמה וכמה שלא צריך לחכות.

אפרים סנה: אז אני אמרתי לחומרא, גם אם הוא לא צודק,

אברהם פורז: את הוצאות המדינה.

אפרים סנה: מבחינה חברתית.

אפרים סנה: כאילו יש איזה אנשים יהודים שהם פחות ראוי להביא אותם.

אפרים סנה: אני מאוד מציע להיזהר מהדבר הזה.

אפרים סנה: ופה אני רוצה להצביע על עוד דבר.

אפרים סנה: אני יודע, ואני יודע שהדואר האלקטרוני שלי מופצץ פניות ביומיים האחרונים כי ידוע שהישיבה הזאת אמורה להתקיים, ביהדות צפון אמריקה יש התעניינות עצומה ונכונות לעזור.

אפרים סנה: אתם יודעים מה, אין כסף, הנה נציב מטרה ציונית ראויה להקצות לעניין הזה סכום של עשרה, עשרים מיליון דולר.

אפרים סנה: אני לא חושב שזה מכשול גדול.

אפרים סנה: וכמו שבעבר גוייס כסף למבצעים דומים ולקליטת יהודי חבר העמים נציב את המטרה הזאת, נבוא בדברים עם אירגונים ופדרציות של יהדות צפון אמריקה ונבקש שיעזרו.

אפרים סנה: וזה מטרה ציונית ראויה.

אפרים סנה: ואז גם היעד התקציבי לא יעמוד.

אפרים סנה: אני אומר את זה על בסיס הידיעה שיש נכונות רבה.

אורי אריאל: לזה, מראית העין שנוצרת מהמציאות שלא מצאת זמן לעסוק בנושא הזה היא רעה מאוד.

אורי אריאל: עכשיו אני יכול להעלות בדעתי מה יקרה כדי שיהיה לך זמן.

אורי אריאל: נניח אני הייתי פונה לבג"צ, בג"צ אני מעריך היה מקבל את הבקשה ואומר לך תוך שלושים יום להשיב, אני מניח שהיית מוצא את הזמן.

אורי אריאל: לך בעיות אחרות, רבות, גדולות, וזה לא בעדיפות.

אורי אריאל: אני הייתי מאוד מבקש ממך להודיע לוועדה תוך איזה שהוא פרק זמן, לא במובן של יום, אני לא מבקש ממך תאריך, אם תגיד שזה שבוע שבועיים זה יהיה חבל כי המצב שם הוא לא קל, אני משתמש במילים מאוד זהירות, הוא לא קל.

אורי אריאל: אם תגיד חודשיים, זה סיפור אחר.

אורי אריאל: אם תגיד חצי שנה, ואני הבנתי שאתה לא מתכוון לזה, זה עוד פעם דבר אחר.

אורי אריאל: לכן בקשתי, אני חושב זה בקשתנו, שתאמר שאתה תמצא את הזמן עם כל העומסים, ויש תקציב וכן הלאה, בימים הקרובים.

אורי אריאל: קיימו את הדיון.

אורי אריאל: עכשיו אם ההחלטה שלכם תהיה שלילית, כמו שאמרת, יכול להיות, אז יהיה ויכוח.

אורי אריאל: כרגע במצב שאין תשובה זה מצב לא טוב.

אורי אריאל: דבר שני, אני אומר לך בשיחה עם יו"ר הסוכנות מר מרידור אמר לי מרידור אנחנו לא נגביר את הטיפול שם מעבר למה שאנחנו עושים, ואני לא יודע בדיוק מה נעשה, אני לא רוצה להרחיב עכשיו, עד שלא נבין משר הפנים מה דעתו בעניין.

אורי אריאל: יש פה בכל אופן שילוב של דברים, ואתה יכול להבין את זה.

אורי אריאל: אני אמרתי שאני לא מקבל את זה, כי הוא כן צריך לטפל, יש החלטת ממשלה.

אורי אריאל: זאת הייתה תשובתו, אני מצטט, אולי הוא לא היה רוצה שנצטט ואני מבקש סליחה אם פגעתי בו מראש.

אורי אריאל: דבר שלישי ואחרון ,מה שנמסר לי שיש עודף תקציב.

אורי אריאל: למשל הממשל האמריקאי שמוכן לסייע עד שמונים מיליון דולר ,הסוכנות השנה לא מממשת את זה בגלל שיש פחות עולים, אז היא לא מממשת.

אורי אריאל: אם זה נכון, בהיקף של כעשרים מיליון דולר אדוני השר, ולא מאה אלף דולר, אזי ודאי שיש פה עודף.

אורי אריאל: ולא מכספי מדינת ישראל.

אורי אריאל: זה כסף שאפילו שר האוצר לא יודע איך להעביר אותו מסעיף לסעיף.

אורי אריאל: עוד לא נמצא פטנט.

אברהם פורז: תרומות לקניית מכוניות כיבוי, כי אין כסף לקניית כבאיות.

30095: כלכליים מאוד מקוממת, כי כל דבר מה שיש בעיות פה בחברה צריך לעשות השוואה לעלייה מאתיופיה, זה מאוד מקומם.

30095: האנשים האלה שנמצאים היום באדיס אבבה וגונדר נמצאים במצב קשה.

30095: כולם יודעים שאתיופיה נמצאת בבצורת.

30095: אתיופיה פונה לכל העולם בגלל שיש רעב, והמשפחות שלנו שעזבו את ביתם ונמצאים שם נמצאים במצב קשה ביותר.

30095: אני מחזיק את רשימת המתים.

30095: ילדים שמתים שם מאז החלטת הממשלה.

30095: אדוני השר, אחינו שנמצאים באדיס אבבה וגונדר לכולם יש קרובי משפחה פה.

30095: לחמשת אלפים יש להם הורים.

30095: לאלפיים יש להם סבים.

30095: לשלושת אלפים מאה יש להם ילדים פה.

30095: לחמשת אלפים אחים.

30095: ולכן אני אומר לך, איך אתה מצד אחד העניין הליברליות שאתה מדבר עליה שאתה נותן את כל הדברים האלה, אני לא נגד זה, אבל למה לא מגיע ליהודי אתיופיה.

30095: ברגע שמדובר ביהודי אתיופיה יש לך אידיאולוגיה אחרת.

30095: אני מבקש שתשנה את האידיאולוגיה הזאת.

נגסט מנגשה: עובדת סוציאלית במקצועי.

נגסט מנגשה: הייתי באתיופיה, ראיתי את המצב.

נגסט מנגשה: אני רוצה לתת עדות אישית.

נגסט מנגשה: כולם דיברו על הקושי והמצוקה.

נגסט מנגשה: אני רוצה לתת לכם דוגמא מה זה ארוחה לילד.

נגסט מנגשה: גזר אחד, תפוח אדמה אחד וביצה אחת ליום.

נגסט מנגשה: עד כדי כך המצב חמור.

נגסט מנגשה: לא לדבר על הבריאות ועל דברים אחרים.

נגסט מנגשה: אנשים לא דיברו, צריך להגיד את האמת.

נגסט מנגשה: מקוממת אותי העליה הסלקטיבית.

נגסט מנגשה: מדינת ישראל, אם כן זו המדיניות שלה, אני חושבת שזה לא בסדר.

נגסט מנגשה: אנחנו מחפשים כעם יהודי במדינה יהודית אנשים בעלי זיקה יהודית ומביאים אותם מכל מקום ,כולל ארגנטינה, ואני שמחה שיגיעו לכאן כולנו נהיה ביחד ונחבק אותם.

נגסט מנגשה: אבל היום שר הפנים בעל אידיאולוגיה דוגל לזכויות האזרח היום בא ואומר נגדי, בגזענות הזאת מדינת ישראל לא תהיה מדינה יהודית ושחורה, כאן, יגיעו אנשים לבנים עם עיניים כחולות, זה מקומם אותי.

נגסט מנגשה: אני פונה אליך ומבקשת, זה בדיוק מה שאתה אומר.

נגסט מנגשה: שאתה אומר.

ראובן סמואלס: לאובק שלושים ושלוש שנים והיתה לי הזכות לקלוט הרבה מיהודי אתיופיה.

ראובן סמואלס: יהודים, כמעט יהודים ויהיו יהודים.

ראובן סמואלס: ואנחנו מצאנו שהאנשים האלה הם פשוט נהדרים.

ראובן סמואלס: אנשים שהגיעו עם תת תזונה והגיעו ללא השכלה פורמלית מאתיופיה, הגיעו לבגרות והם עכשיו מנהלים הרבה דברים במדינה.

ראובן סמואלס: אתמול אני דיברתי עם שלמה מולה שהוא בוגר התכניות שלנו והוא מנהל בסוכנות את הקליטה כאן, הוא אמר לי שיש שלושת אלפים שש מאות מקומות פנויים עכשיו לקליטתם מטעם הסוכנות.

ראובן סמואלס: יש אפשרות להביא אותם.

ראובן סמואלס: אני לא רוצה עכשיו לדבר על הכספים, כולם דיברו על הכספים.

ראובן סמואלס: אנחנו גייסנו מאתיים חמישים אלף דולר לשנה בליאו-בק עבור הקליטה הזאת מאנשים שמאוד רצו שהמדינה שלנו תהיה פלורליסטית ושאנחנו יכולים להרים את הראש ולומר לעולם שאנחנו קולטים אנשים שחורים,

ראובן סמואלס: להיות שווים לנו.

ראובן סמואלס: הדבר ניתן לעשות.

ראובן סמואלס: אני מבקש ממך.

קולט אביטל: ולכן מה שאני רוצה להציע כהצעת החלטה זה שאדוני השר לכנס בדחיפות את ועדת השרים, לגבש עמדה סופית בנושא הזה, כל חוסר הבהירות הזו היא לא לטובת אף אחד, לא לטובת העמדה הציבורית שלנו, לא לטובת אלה שיושבים ומחכים ונמקים במחנות.

קולט אביטל: בגלל המצב הבלתי נסבל של בני הפלשמורה במחנות באדיס אבבה אנחנו מבקשים שתוך חודש אדוני השר תתנו לזה זמן, תקבלו את ההחלטה שמתחייבת.

קולט אביטל: שנית, עד לגיבושה של עמדת הממשלה אנחנו קוראים לג'וינט להגביר את הסיוע ההומניטרי לתושבי המחנות.

קולט אביטל: אני מצטערת שהג'וינט לא נמצא פה היום.

קולט אביטל: הג'וינט והסוכנות היהודית אני מבקשת שיגבירו את הסיוע ההומניטרי.

קולט אביטל: אם נכון מה שדיברה הגברת שכל הילדים האלה מקבלים גזר וביצה ליום זה מצב בלתי נסבל לכל אחד, ודאי לילדים יהודים.

קולט אביטל: ושלישית אני מציעה כהצעת החלטה לזרז את עלייתם של תושבי המחנות שכבר נמצאו זכאים לעליה על פי חוק השבות.

קולט אביטל: את זה בהחלט אפשר לעשות.

קולט אביטל: בלי לחכות, בלי להמתין.

קולט אביטל: יש כאלה שמחכים, זאת הייתה המדיניות תמיד, אלה שכבר נמצאו זכאים יכלו לעלות.

קולט אביטל: אז בואו נתחיל עם אלה שיכולים לעלות.

קולט אביטל: אנחנו רוצים אדוני השר להזמין אותך להמשך הישיבה הזאת בעוד חודש ימים.

קולט אביטל: תודה רבה, הישיבה נעולה.