ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 153, 2004-10-13 09:00

קולט אביטל: בוקר טוב ליושב ראש הסוכנות, למנכ"לית של משרד הקליטה, ולכל האורחים.

קולט אביטל: יש לנו מסורת שבתחילתו של כל מושב, לפחות במושב הסתיו, אנחנו מקבלים סקירה מיושב ראש הסוכנות, ואנחנו מקבלים מידע קצת יותר קרוב על פריסת העבודה, על סדרי עדיפויות ועל הדרך שבה רואה יושב ראש הסוכנות, לא רק את תפקידה של הסוכנות, אלא גם מה שעשוי להתרחש בשנה הקרובה, וכיצד הוא נערך לכך.

קולט אביטל: כולנו מודעים לכך שקצב העלייה, אם נאמר זאת בצורה עדינה, פחת בצורה דרסטית.

קולט אביטל: התחזיות שאנחנו שמענו כאן בוועדה, זה שעד סוף השנה יהיה לנו מזל, יהיו פה 20 אלף עולים.

קולט אביטל: אם אינני טועה זה המספר הנמוך ביותר, ודאי ב-15 השנים האחרונות.

קולט אביטל: אנחנו כמובן מביעים חרדה, אבל אנחנו גם לא בדיוק מאשימים את הסוכנות, אלא אנחנו יודעים גם מה הנסיבות שבגללן האנשים חוששים כרגע להגיע לארץ.

קולט אביטל: אנחנו רוצים ומבקשים לשמוע ממך אדוני היושב ראש, לאור הפחתת מספרי העולים לשמוע כיצד אתם נערכים מצד אחד, האם קיימת מצידכם פעילות יזומה שמטרתה לעודד יותר עולים, לפחות באותם המאגרים עליהם שמענו בעבר שהם חושבים ששם קיים פוטנציאל.

קולט אביטל: אנחנו גם זוכרים שבסקירות קודמות שלך, דובר על כך שאנחנו צריכים לבנות לטווח ארוך, שאנחנו צריכים להשקיע יותר בחינוך ובפעולות בקרב הנוער, כדי לראות שם הפוטנציאל ובעיקר בצפון אמריקה.

קולט אביטל: אנחנו גם מעודדים מזה שבכל זאת הקיץ הגיעו במסגרות שונות עולים, אם אינני טועה יותר מ-2,000 מארצות הברית, בשותפות עם "נפש בנפש", אנחנו רוצים לברך על כך.

קולט אביטל: יחד עם זאת, בגלל שהדגש מתחיל להיות שונה, היינו רוצים לשמוע ממך, אם גם ההיערכות שלך שונה, עם הפריסה כפי שישנה היום של שליחי העלייה מצדיקה את עצמה?

קולט אביטל: או האם אנחנו צריכים לשים יתר על דגש, ועל כך שוחחנו כאן עם הוועדה מספר פעמים במרוצת השנים, אם הדגש צריך להיות הרבה יותר על שליחים בתחום החינוך.

קולט אביטל: זאת סוגייה אחת שהיינו מבקשים לגעת בה.

קולט אביטל: סוגייה שנייה, ואולי נשאיר אותה למאוחר יותר, היא השותפות בין הסוכנות לבין גופים אחרים בארץ שמביאים עולים, והאפשרות להמשיך בשותפות הזאת, אולי אפילו להגביר אותה.

קולט אביטל: סוגייה שלישית, הייתי ביוזמתי מבקשת להעלות, אני יודעת שבמשך שנים הסוכנות נמנעה מלגעת בכל הנושא של היורדים.

קולט אביטל: היום בכל זאת זה מאגר לא מבוטל, ושאלתי אם גם אתם נערכים לפעול, ודאי בקרב אלה שהם או בניהם חוזרים ארצה.

קולט אביטל: כפי שאומרים באנגלית הריצפה שלך, אלא אם החברים שלי חברי הכנסת היו רוצים להוסיף כמה שאלות לפני שנעביר אליך את השרביט.

סלי מרידור: תודה רבה.

סלי מרידור: אני כרגיל שמח להיות פה בוועדת העלייה והקליטה.

סלי מרידור: אני מודה על עבודה רצינית ועל שיתוף הפעולה ועל העזרה.

סלי מרידור: סך הכל במשימות לאומיות שיכריעו אולי יותר מכל דבר את עתידנו הלאומי.

סלי מרידור: חלק מהדברים שראש הוועדה שאלה אני אתייחס בתוך הדברים שלי.

סלי מרידור: אני מקווה שאני אכסה את רוב הדברים.

סלי מרידור: בתחום העלייה - אני לפחות התרגשתי לקרוא כתבות על העלייה מברית המועצות במרוצת השנים האחרונות מה היא עשתה לחברה הישראלית.

סלי מרידור: ועם כל הקשיים, איך העולים מרגישים להזדהות הישראלית גם.

סלי מרידור: אני אומר לעצמי שאני אפילו לא רוצה לחשוב איך הם דנים את המדינה שלנו, איך המעמד האסטרטגי שלנו, איך היתה נראית החברה שלנו, אם חס וחלילה לא היו מגיעים קרוב למיליון עולים ב-15 השנים האחרונות.

סלי מרידור: אני אומר את זה גם מתוך הסתכלות ל-15 השנים הבאות.

סלי מרידור: אני חושב שאם לא נצליח לעשות שינוי משמעותי בתחום העלייה, אנחנו עלולים להיות במצב לאומי לא כפי שצריך שיהיה.

סלי מרידור: שנת 2004 מתבטאת מבחינת הפעילות שלנו במאמץ לבלום את הירידה המתמשכת בעלייה, כאשר אני חייב לומר שבשלב זה הירידה בעלייה מברית המועצות לשעבר נמשכת, היא בקצב שנתי של בערך 17% פחות מהשנה הקודמת נכון להיום.

סלי מרידור: היא נובעת מתוכן חלקי משיפור תחושה בברית המועצות לשעבר, במיוחד בערים הגדולות, שם מרופדת רוב האוכלוסייה היהודית בצורה משמעותית להערכתי ממצב התעסוקה בארץ, הקונספציה של מצב התעסוקה בארץ עדיין משקף את מה שהיה בשנים האחרונות, זה גם חלק מהמציאות שאנחנו עדיין חיים בה, והמשך הנשירה הגדולה לגרמניה.

סלי מרידור: הנשירה לגרמניה בעשור הראשון של פתיחת השערים היתה בערך 12% מהיוצאים, והנשירה מגרמניה בשנים האחרונות היא 50% יותר.

סלי מרידור: נכון לשנה זאת אנחנו באותו תוואי.

סלי מרידור: כפי שכבר אמרתי בוועדה הזאת, כולם עוסקים בזה, ואני מקווה שתיעשה פעולה מדינית מול גרמניה בסוגייה הזאת, משום שאני חושב שהעובדה שגרמניה מקבלת את האנשים כפליטים, איננה ראוייה.

סלי מרידור: אני חושב שניתן לבקש מגרמניה, אולי לתבוע מגרמניה לחדול מכך.

סלי מרידור: באתיופיה היקף העלייה מוגבל בקביעה של הממשלה.

סלי מרידור: סגרנו את הפערים שהיו מתחילת השנה בגלל היעדר של אישורים מן הממשלה בכלל, נראה לי שהוחלט על 300 לחודש.

סלי מרידור: הקדמנו את הקצב מעל זה כדי להדביק את הפער שהיה קיים קודם, ואנחנו עומדים בקצב הזה.

סלי מרידור: עמדתנו שצריך להגביר את הקצב ידועה.

סלי מרידור: אנחנו הצגנו את זה לממשלה בפורמים שונים נכון לפני שמונה חודשים, החלטתו של ראש הממשלה היתה באופן זמני לקבל את הקצב, או לתבוע קצב של 300 לחודש.

סלי מרידור: ההחלטה הזאת לבקשתנו כללה סעיף שלקראת עד סוף 2004 הנושא ייבחן מחדש.

סלי מרידור: אני מקווה שהוא ייבחן מחדש.

סלי מרידור: אני סבור שגם מבחינה אנושית, גם מבחינה יהודית, אפילו מבחינה כלכלית, קשה לראות את ההגיון בהשארת האנשים מאחור.

סלי מרידור: כי הרי אם בסופו של דבר הכוונה להביא אותם, ההוצאה הכספית תתרחש, אני בכלל לא בטוח שהשהות שלהם שם מעבר לעובדה שמאוד קשה מבחינה אנושית ומבחינה יהודית, לא ברור שאם יבואו הנה יהיה יותר קל לקלוט אותם, זו תהיה תקופת המתנה ארוכה.

סלי מרידור: אני מקווה שהממשלה תשקול מחדש את עמדתה בעניין הזה.

סלי מרידור: במקביל, אנחנו נערכים לפיתוח אסטרטגיות חדשות בכל מה שקשור לפריצות דרך בעלייה מהיעדים היהודים הגדולים במערב, וגם שינוי תפיסת העבודה והריכוזים היהודים הגדולים בברית המועצות לשעבר.

סלי מרידור: יותר ויותר נוהגים כמו בקהילות יהודיות במערב בהקשר של עלייה לארץ.

סלי מרידור: אנחנו בסוף תהליך של חשיבה אסטרטגית מאוד עמוקה, אנחנו עובדים עם חברות חיצוניות, עם מומחים מתחומי השיווק, עושים מחקרי עומק בקרב עולים.

סלי מרידור: יוצאים לעשות מחקרי עומק בקרב מועמדי עלייה כדי לגבש תפיסות חדשות.

סלי מרידור: את שאלת שאלות לגבי כלי העבודה שלנו.

סלי מרידור: שום דבר מבחינתנו לא קדוש באמצעים.

סלי מרידור: אנחנו נבחן כל דבר ונגיע, אני מקווה, לאופטימום מבחינת דרך הפעולה.

סלי מרידור: כבר ביחד עם משרד הקליטה משיגים בצורה משמעותית, אני חושב, פרוייקטים של קליטה קהילתית בערים שונות בארץ.

סלי מרידור: אנחנו מנסים עם גורמים בארצות הברית, במיוחד עם "נפש בנפש" מהלך גדול של עידוד עלייה מארצות הברית.

סלי מרידור: היום באנגליה עושים פעילות שונה וניסיון להביא למצב שהעולה יודע מקום עבודתו לפני עלייתו.

סלי מרידור: בצרפת, פעילות מאוד רחבה של הקליטה הקהילתית ביחד עם משרד הקליטה שנמצאת במוקד שלה.

סלי מרידור: אנחנו מקווים שתהיה השנה עלייה בעלייה גם מארצות הברית, גם מאנגליה וגם מצרפת.

קולט אביטל: כמה עלו מצרפת השנה?

סלי מרידור: משנת 2004 עד סוף ספטמבר הגיעו מצרפת 1904 עולים, מול 1614 שהגיעו משנה קודמת, שזה גידול של 18 אחוז.

סלי מרידור: אנחנו מקווים שהגידול מצרפת השנה יהיה בסדר גודל כזה של קרוב ל-20%, שהגידול מארצות הברית ומאנגליה יהיה משהו בסדר גודל של כ-10%.

סלי מרידור: כמובן שכדי להגיע למספרים שדרושים לנו מבחינה לאומית, צריך שיקרה שינוי בסדר גודל, ובדיוק על המדוכה הזאת אנחנו יושבים.

סלי מרידור: בשאלתך הזכרת את סוגיית הישראלים היורדים השוהים בחוץ לארץ, בני ישראלים.

סלי מרידור: אנחנו עוסקים בזה מעט, משרד הקליטה עוסק בזה.

סלי מרידור: אני סבור שדרוש לגבש אסטרטגיה לאומית לגבי למעלה מחצי מיליון ישראלים שחיים מחוץ למדינת ישראל.

סלי מרידור: אני חושב שיש שאלות כבדות משקל לגבי הגישה שאנחנו צריכים לנקוט בה, לרבות נושא העלייה, אבל לא רק נושא העלייה.

סלי מרידור: הקשר השוטף שבמדינת ישראל, הזיקה בינם לבין הקהילות היהודית והמקומיות, השאלה של חינוך עברי לילדים שלהם.

סלי מרידור: ביקשתי מהמכון לתיכנון מדיניות שהסוכנות התאימה דווקא באופן עצמאי לנסות לגבש עמדה לגבי הנושא הזה.

סלי מרידור: אני בהחלט חושב שזאת סוגייה שזקוקה להתייחסות מערכתית בממשלת ישראל ושל הסוכנות היהודית, ולא רק טלאי על טלאי או תוספת של עוד מיליון דולר, אני מתכוון לפעילות כזו או אחרת, שאלה אסטרטגית לאומית.

סלי מרידור: אני חושב שהגיע הזמן לגבש אסטרטגיה ולהסתכל על הבעייה הזאת בעיניים פקוחות, לא לנסות לברוח ממנה.

סלי מרידור: הדבר העיקרי שמשפיע על העלייה, או אחד הדברים הבולטים שמשפיעים על העלייה זה כמובן הקליטה בארץ.

סלי מרידור: ציינתי כבר את שיתוף הפעולה ההדוק עם משרד הקליטה.

סלי מרידור: בנוסף לזה, או ביחד עם זה הסוכנות היהודית מגבירה פעילות במספר תחומים.

סלי מרידור: השנה אנחנו מגדילים באופן משמעותי סיוע לעולים הצעירים שבאו לבד לארץ, למעלה מ-10 אלפים כאלה.

סלי מרידור: הילדים של "נעלה" ו"סלע" ואחרים שחיים פה לבד.

סלי מרידור: אנחנו מגייסים קרוב ל-10 מיליון דולר מיוחדים כדי שנוכל להגביר את הסיכוי של הצעירים להצליח בארץ.

סלי מרידור: אנחנו עוסקים ביחד עם משרד הקליטה ועם הרשויות בגיוס מערך מאוד גדול של מתנדבים ישראלים.

סלי מרידור: היו כבר למעלה מ-6,000 מתנדבים ישראלים שעוסקים בקליטה של עולים חדשים.

סלי מרידור: זה היה אולי במערכות שלנו 1,000 או 1,500 רק לפני שנה.

סלי מרידור: יש היענות מאוד ראוייה ומאוד תקווה בקרב החברה הישראלית.

סלי מרידור: יש נושאים פתוחים, יכול להיות שמירלה תרצה להתייחס אליהם שדיברנו עליהם בעבר, אני חושב שהם משמעותיים.

סלי מרידור: הנושא הכי משמעותי זה תעסוקה.

סלי מרידור: אולי אני אגיד דבר יותר רחב.

סלי מרידור: אני מאמין שבכל רגע נתון יש בעולם היהודי אפילו למעלה ממאה אלף איש, ובאותה שנה השאלה של עלייה עומד בסדר היום המשפחתי שלהם.

סלי מרידור: הם מסתכלים על כל העולם היהודי, על אלה שחזרו עם תכניות בארץ.

סלי מרידור: על קבוצות גדולות מאוד של אנשים.

סלי מרידור: השאלה כמה מהם מחליטים בסוף לעלות?

סלי מרידור: אני חושב שהמרכיב המכריע בהחלטה הסופית זאת שאלת התעסוקה.

סלי מרידור: בעניין הזה אני מזכיר את הדיאלוג הארוך שיש לנו, אני יודע שמשרד הקליטה לקח על עצמו לנסות לקדם את זה, אני מקווה שיצליח.

סלי מרידור: עד שהנושא הזה לא ייפתר אנחנו מעדיפים מאות אם לא אלפים של עולים חדשים כל שנה בדרכם לארץ.

סלי מרידור: מדובר באנשים בעלי מקצועות אקדמאיים, עם נסיון מקצועי רב בארצות מפותחות מאוד שהקושי שיש לפניהם בעלייה נגרם בראש ובראשונה בגלל דרישות קשות ביותר, אני חושב בלתי סבירות במדינה קולטת עלייה, בזכות לעסוק במקצוע שבו הם עסקו במשך 15 שנים או 10 שנים, בין אם זה בניו-יורק.

סלי מרידור: למיטב ידיעתי אני יודע שמשרד הקליטה מטפל בזה.

סלי מרידור: עוד נושא שנוגע בקליטת עולים שאנחנו מאוד מעורבים בו הוא נושא הגיור.

סלי מרידור: למעשה אנחנו נמצאים בשתי מערכות מקבילות, אחת מערכת הצבאית שבשלב זה יש התקדמות מאוד משמעותית.

סלי מרידור: אני מניח שהשנה כבר במסגרת השירות הצבאי יצאו לקורסים בתחום של זהות בין 1,500 ל-2,000 עולים חדשים.

סלי מרידור: אני מקווה שאלה מתוכם שזקוקים לגיור וחפצים בגיור וזה רבים, אני מקווה שיזכו למה שבעיניי מגיע להם להיות מגויירים.

סלי מרידור: במערכת האזרחית הגענו לנקודת המבחן.

סלי מרידור: כל העם היהודי על כל קהילותיו וזרמיו, לגייס לתמיכה מאחורי המאמץ של הכפלת מערך גיור במשרד ראש הממשלה.

סלי מרידור: המערך הזה בהקמה.

סלי מרידור: המבחן עכשיו הוא האם האנשים אכן יגויירו באופן ראוי ובקצב שתואם את הרצון שלהם ואת הצורך הלאומי.

סלי מרידור: אני אומר כאן מה שאמרתי לראש הממשלה בנושא הזה.

סלי מרידור: אני חושב שעברנו את זמן הדיבורים.

סלי מרידור: כמו שהצגתי לראש הממשלה שכל שבוע יונח דו"ח על שולחנו כמה אנשים גויירו בשבוע הקודם.

סלי מרידור: אני מציע שהדיווח הזה ייקרא בישיבת הממשלה.

סלי מרידור: אני מציע שגם ועדת הקליטה והתפוצות לבקש דיווח תקופתי, לא יותר מאשר אחת לחודש, כדי יהיה ברור שהנושא הזה בעל משמעות לאומית, ושכל הגורמים האחראים לעתידו של העם הזה לא מוכנים להיות בשקט עד שהנושא הזה יטופל כראוי.

סלי מרידור: ברשות

סלי מרידור: כם אני רוצה לעבור לתחום החינוך הציוני שהוא תחום פעילות נוסף קשור לתחום העלייה שאנחנו כמובן עוסקים בו בהיקפים עצומים וגדלים כפי שאמרה יושב ראש הוועדה.

סלי מרידור: אני רוצה להדגיש בצד העקרוני, זה דבר שאני חושב שהוא משמעותי.

סלי מרידור: שאנחנו עוסקים בחינוך יהודי ציוני בתפוצות, אנחנו עוסקים בחינוך שישראל במרכז שלו, אנחנו לא עוסקים בחינוך יהודי ציוני מתוך השקפת עולם ציונית אגואיסטית, או ישראלית אגואיסטית.

סלי מרידור: תכלית החינוך היהודי ציוני שלנו היא כפולה.

סלי מרידור: גם להבטיח שהיהודים יישארו יהודים, ושיהיה עם יהודי, חס וחלילה שלא נשכח לרגע שמדינת ישראל קמה בשביל העם היהודי ולא ההיפך.

סלי מרידור: אנחנו מאמינים שישראל היא מוקד אדיר להבטחת המשך הקיום לעם היהודי.

סלי מרידור: ובאותה עת להגדיל את הסיכוי שיהודים שזהותם היהודית נבנית על בסיס הקשר לישראל ירצו לעלות למדינת ישראל ולחיות כיהודים במדינה של העם היהודי.

סלי מרידור: שנת 2004 היתה למיטב ידיעתי שיא של כל הזמנים בתכניות ישראל.

סלי מרידור: לא היתה בעבר אי פעם שנה כזאת, אפילו בשנת 2000 אז בשיא של כל הזמנים לא הגיעו כל כך הרבה בני נוער מהעולם היהודי בתכניות חינוכיות לישראל.

סלי מרידור: בחוויות הקצרות, אחרי כן בתכנית BIRTH RIGHTS, זו תכנית חוויה ישראלית הגיעו השנה קרוב ל-29 אלף בני נוער, ובתכניות הארוכות הגיעו כבר יותר מ-4,000, שזה חזרה לרמה שהיתה בשנת 2000.

סלי מרידור: בתכניות הקצרות עברנו את מה שהיה בשנת 2000 בהרבה, בתכניות הארוכות חזרנו למה שהיה בשנת 2000.

סלי מרידור: אני עדיין רוצה להעיר מספר הערות גם בהקשר הזה.

סלי מרידור: החזרה למספר התכניות הארוכות נובע במידה מסויימת מתחילת ההשקה של התכנית המשותפת לממשלה ולסוכנות בנושא שנה בארץ לנוער היהודי מן התפוצות.

סלי מרידור: העלייה בתכניות הקצרות היא מושפעת במידה רבה מהגידול וההצלחה של תכנית תגלית, וגם מהשתקמות של תכנית החוייה הישראלית שכמעט התרסקה במהלך שנות האינתיפאדה ושנות הטרור פה.

סלי מרידור: היא משנת 2000 בתכניות הקצרות שאינן פוטנציאליות.

סלי מרידור: תלמידים בתיכון היו 13,000 איש, זה התרסק בשנת 2002 ל-2000, וחזר ב-2004 מ-9,000 ל-10,000.

סלי מרידור: אנחנו רואים גם עלייה בתכניות החווייה הישראלית, גם הצלחה של תגלית ביחד יכול להיות שהשנה יהיה סדר גודל של 35,000 בני נוער מהעולם היהודי בתכניות קצרות ובתכניות ארוכות בארץ.

סלי מרידור: המטרה האסטרטגית היא להגיע ל-70,000 בני נוער יהודי כל שנה בארץ.

סלי מרידור: את אותם ה-50,000 בחווייה קצרה של תיכון ואוניברסיטה, ועוד 20,000 לשנה שלמה בין גילאי 18 ו-26.

סלי מרידור: אנחנו סבורים שנגיע למצב שבו אחד מכל שני יהודים בכל שנת גיל בערך 50,000 מתוך 100,000 יהודים מחוץ לישראל.

סלי מרידור: יחווה את ישראל בחווייה קצרה ועוד אחד מכל חמישה יחווה בישראל שנה של התנדבות ו/או לימודים.

סלי מרידור: אנחנו נשפיע השפעה מכרעת גם על המשך הקיום היהודי, ועל גם סיכוי העלייה מבחירה מארצות חופשיות.

סלי מרידור: בהקשר של החינוך, אנחנו מפתחים מספר יוזמות.

סלי מרידור: אנחנו מקימים ביחד עם שותפים מארצות הברית קואליציה לחינוך ישראלי.

סלי מרידור: היום יש כבר 13 קהילות בארצות הברית שהן קהילות פיילוט, מרכזיות מאוד שנכנסות לתוך התהליך הזה על בסיס הכרה גוברת שהתפלגה אחרי אוקטובר 2000 בקרב הקהילות היהודיות בצפון אמריקה, שיש חוסר אדיר בהבנה, ידיעה ציונית בקרב בני הנוער היהודי בתפוצות, ונכונות גוברת להעמיד את ישראל במקום מרכזי בחינוך היהודי של הקהילות היהודית.

סלי מרידור: אנחנו בעיצומה של תכנית שאתם שמעתם עליה של התנדבות של צעירים ישראלים לחינוך בקהילות יהודיות, מעבר למחנות הקיץ אנחנו מקימים תכנית של שנת התנדבות של ישראלים בקהילות יהודיות וחינוך לבני נוער.

סלי מרידור: השנה אנחנו מגיעים ל-450 צעירים ישראלים שיוצאים לשנת התנדבות אחרי צבא.

סלי מרידור: אני מקווה שנגיע בקרוב למספר שהוא בסביבות אלף צעירים יהודיים בשנה, ישראלים שיוצאים לתת רוח ישראלית לנוער היהודי בתפוצות.

סלי מרידור: הרחבה גדולה מאוד של הפעילות בקרב הסטודנטים.

סלי מרידור: המעורבות שלנו בתכנית "תגלית" הולכת לתיגבור.

סלי מרידור: אנחנו מתכוונים להתחייב החל מהשנה הקרובה לתת ל"תגלית" חמישה מיליון דולר, מה שנתנו בפועל היה בערך 2.5 מיליון דולר.

סלי מרידור: מה שהתחייבנו היה 1,6 מיליון דולר כל שנה, אנחנו עומדים להתחייב ומתחייבים עכשיו על 5 מיליון דולר לשנה במטרה להביא 20,000 בני נוער.

סלי מרידור: אני אומר את זה משום שההחלטה של הממשלה בתקציבה לתקצב את תגלית ב-10 מיליון דולר לשנה ולא ב-15 דולר בשנה כפי שהיה צריך, תגרום לזה שבמקום שיבואו 20,000 בני נוער, בשנה הבאה יבואו 13-14 אלף, הבהרנו שההשתתפות שלנו היא השתתפות ב-20,000 בני נוער.

סלי מרידור: אנחנו רוצים שהממשלה, השותפים, הקהילות, אנחנו נעשה את המאמץ לגדול במספרים ולא לקטון במספרים.

סלי מרידור: אם אנחנו לוקחים ברצינות את האמירה הקודמת שלי שמ-29,000 בתכניות קצרות, אנחנו צריכים ל-50,000 בתכניות קצרות, לצערי ההחלטה של הממשלה, עם כל ברכתי עליה, אני מבין מה זה 10 מיליון דולר אפילו בשקלים, גם בשקלים, היא החלטה שאיננה מספקת מנקודת המבט שלנו.

סלי מרידור: הדבר האחרון הוא תכנית השנתית.

סלי מרידור: אנחנו נמצאים על ערס השקתה.

סלי מרידור: יש כבר התחלה של גידול בכאלה שהגיעו בקיץ, עם המשך של זה בחורף.

סלי מרידור: גם זה תלוי מאוד במה שהממשלה תעשה בתקציב 2005.

סלי מרידור: אנחנו מעריכים שיהיה גידול, לפי המספרים שאני קיבלתי, אני מקווה שאני לא טועה.

סלי מרידור: הגידול משנת 2004 היה גידול של 25%, ב-2003 הגיעו 3,010.

סלי מרידור: ב-2004 הגיעו 4,058.

סלי מרידור: בצער אני אומר, הגורם היחיד שלא חזר בתכניות הארוכות ברמה שהיתה בשנת 2000 אלו האוניברסיטאות, בהיקף של 1500 בערך, הגיעו עד 460 ב-2003, נשארו באזור עוד 600 בשנת 2004, רחוקות רחוקות ממה שהם הגיעו אפילו בשנת 2000 בתכניות אחרות.

סלי מרידור: יש לנו ספירה רק לישיבות הציוניות.

סלי מרידור: אין לנו פרטים על הישיבות החרדיות.

סלי מרידור: אני מניח שזה עוד מספר לא מבוטל, אני לא מכיר את הפרטים לגביו.

סלי מרידור: בישיבות היו בשנת 2000 לפי הנתונים שלנו 1,562 בישיבות הציוניות, והם שמרו על אותה רמה לאורך שנות האינתיפאדה, ירדו ל-1,400 בסדר גודל של 100-150 ב-2004 1,600, כלומר קצת יותר מאשר היה בשנת 2000.

סלי מרידור: יש גידול יותר משמעותי בתכניות של תנועת הנוער ואימוני הנוער.

סלי מרידור: בסך הכל, יהיה עוד גידול בתכניות החורף, מהחצי הכדור הדרומי, מחודש פברואר מרץ, גם כן גידול של מאות אנשים.

סלי מרידור: אנחנו מניחים שיכול להיות שבשנת הלימודים תשס"ה, אנחנו נגיע לגידול בתכניות הארוכות בסדר גודל שיכול להיות 30%-35% ביחס לשנת הלימודים הקודמת.

סלי מרידור: אבל זה באמת תחילת הדרך.

סלי מרידור: המטרה פה היא להגיע מ-4,000 או מ-3,000 שהיו בשנה שעברה, אם נוסיף לזה אומדן שאין לי שום ודאות לגביו של משהו כמו 2,000 בישיבות החרדיות, לא כאלה שיושבים חמש או עשר שנים במעמד של תייר, אלא כאלה שבאים כל שנה מחדש, פעם ראשונה להעלות מ-5,000 לפני שנה ל-20,000, יצריך מאמץ ענק.

סלי מרידור: אנחנו מקצים לזה משאבים.

סלי מרידור: אנחנו הולכים לגייס משאבים נוספים בעם היהודי.

סלי מרידור: הכל תלוי במה יופיע בתקציב המדינה בשנת 2005, זה האיתות של ממשלת ישראל אם זה ברצינות או לא.

סלי מרידור: אני מקווה שזה יסודר.

סלי מרידור: ברגע זה אני לא יכול להודיע לוועדה ברגע זה שאני יודע שאני מסודר.

סלי מרידור: אתם תראו את תקציב המדינה שיוגש לקריאה ראשונה לפניי.

סלי מרידור: אם תראו שם סכום של 65 מיליון שקל לנושא הזה, תדעו שמול זה אנחנו הולכים לגייס את הסכום שאנחנו צריכים לגייס.

סלי מרידור: אם תראו סכום אחר אז נצטרך לדאוג.

סלי מרידור: אני חושב שזה עניין של ימים עד שנדע מזה.

מיכאל מלכיאור: מה הסכום שהוקצב?

סלי מרידור: הממשלה במהלך הדיונים שלה לא הקציבה סכום בדיוני התקציב.

סלי מרידור: בדיונים קודמים של הממשלה היא החליטה אתה יודע על מה.

סלי מרידור: ממשלת ישראל החליטה להעניק לשנת הלימודים תשס"ה 10 מיליון דולר, זה 45 מיליון שקל.

קולט אביטל: במקום 15.

סלי מרידור: 10 מיליון דולר זה 45 מיליון שקל.

סלי מרידור: בשנת הלימודים תשס"ו 20 מיליון דולר.

סלי מרידור: אבל מתוכם רק שליש אמור לצאת בשנת התקציב 2005.

סלי מרידור: תשס"ו רק חלק ממנה חופף ל-2005.

סלי מרידור: סך הכל זה אם אני זוכר היטב, יש פה חברים שאולי יתקנו אולי, נאמר 32 מיליון שקל, 45 ועוד 32 שווה 77 מיליון שקל.

סלי מרידור: סך הכל 2004, ו-2005, בינתיים הכנסת אישרה 10 מיליון שקל משנת 2004, מה שמוריד את הסכום מ-77 ל-67.

סלי מרידור: מה שצריך להופיע בתקציב המדינה לשנת 2005 כדי שהתכנית תוכל לנוע קדימה 67 מיליון שקל.

סלי מרידור: אם לא יופיע הסכום אז תבררו.

סלי מרידור: אם יופיע סכום של 35 מיליון פירושו שרק משלימים את שנת תשס"ה, ואין כסף להמשיך בתכנית.

סלי מרידור: אנחנו ממש עומדים, שיהיה ברור, חס וחלילה שלא נזדקק לרקורד הזה, אבל אני אומר אותו.

סלי מרידור: אנחנו עומדים במצב שזה הרגע הכמעט אחרון לפנות לסטודנטים ולהגיד להם שנה הבאה בארץ.

סלי מרידור: אנשים בעולם, במיוחד בארצות הברית לא מקבלים החלטות במרץ עד ספטמבר, ודאי לא החלטות שקשורות לאיפה לומדים בשנה הבאה.

סלי מרידור: לכן ההחלטה של הממשלה שזה עניין של שעות או ימים, היא החלטה שהיא גורלית.

סלי מרידור: וכל דבר שהוא בגדר יהיה בסדר, המשמעות שלו שאנחנו לא יכולים לצאת אל הסטודנטים היהודיים בתכנית, והמשמעות היא שאנחנו עלולים להיות במצב שהתכנית לא תתממש.

סלי מרידור: אני יודע שיש רצון שאין לו שיעור ואין לו סיוג אצל ראש הממשלה לראות את התכנית הזאת מושקת בשיא עוצמתה.

סלי מרידור: בשיחה איתו לפני עשרה ימים הוא חזר על זה פעם נוספת.

סלי מרידור: אני מקווה שהרצון הזה יבוא לידי מימוש.

סלי מרידור: אולי עוד מספר הערות בתחומים אחרים, ונשמח לשמוע התייחסויות ולענות לשאלות וכדומה.

סלי מרידור: משהו בנושא האיומים על קהילות יהודיות.

סלי מרידור: לא היו צריכים את טאבה בשביל לדעת שהאיומים גם מחוץ למדינת ישראל.

סלי מרידור: עברנו גם את הארועים של תוניסיה, גם של מרוקו, גם של אינסטנבול.

סלי מרידור: רמת האיום על מוסדות מתחילות להיות באופן משמעותי בשנים האחרונות.

סלי מרידור: מה שמחייב היערכות מצידן, דבר שקורה בקהילות רבות מאוד בתפוצות.

סלי מרידור: סייענו להניע מהלך כזה בארצות ובמקומות אחרים בעולם.

סלי מרידור: מהלכים עצמאיים של הקהילות מצריך מצידנו מעקב שוטף.

קולט אביטל: זה אומר שאתם מקבלים דיווח על כל ארוע ?

קולט אביטל: זאת החלטה חדשה?

סלי מרידור: אנחנו אמורים לקבל דיווח על כל ארוע אנטישמי.

סלי מרידור: אנחנו מקיימים מערך תיאום עם הממשלה למקרים שעלולה להיות בהם התרחשות בסדר גודל מאיים.

סלי מרידור: ברור שאם חס וחלילה יקרו התפתחויות כאלה - - - גם ישראלי.

סלי מרידור: אנחנו גם מקיימים מערך של קשר יהודי עולמי, כי יש תרחישים שאני לא רוצה לפרט אותם, שברור שההשפעה יכולה להיות מחוץ לגבולות המדינה שבהם עלולים להתרחש.

סלי מרידור: התגובה צריכה לבוא לא רק מן המדינה שבהן עלולים להתרחש, בכל מה שקשור לסולידריות היהודית ויכול להיות שקהילה יהודית לא תוכל לעמוד על הרגליים.

סלי מרידור: הדוגמה של תורכיה היא בשבילנו דוגמה שלומדים ממנה גם את הטוב ואת ההתגייסות יהודית עולמית, וגם את הלא מספיק טוב, כי אני חושב שההתגייסות לא היתה מספקת ולוקח מדי זמן לקהילה לחזור לעמוד על הרגליים.

סלי מרידור: רציתי לשתף אתכם בזה, שהנושא הזה בהחלט על סדר יומנו.

סלי מרידור: אני יכול להגיד במידה מסויימת מדיר שינה מעינינו.

סלי מרידור: אנחנו נמצאים עכשיו בפני מהלך של קיצוץ התקציב היהודית בשנת 2005.

סלי מרידור: לאחר ארבע שנים של גידול במשאבים, במיוחד על בסיס תכנית החירום שהעבירה לארץ סדר גודל של 250 מיליון דולר נוספים על כל הדברים האחרים שאנחנו מגייסים.

סלי מרידור: אנחנו כן נמצאים עכשיו במצב של קיצוץ, הירידה בהכנסות של הסוכנות דווקא לא מתרומות אלא ממענק שאנחנו מקבלים ממשלת ארצות הברית, ספציפית לנושאים של עלייה.

סלי מרידור: מבחינה הומניטארית כמעט עלייה בריבית, שערי מטבע שמשפיעים בצורה קשה על התקציב שלנו.

סלי מרידור: וגם העובדה שבשלוש השנים האחרונות - - - בהיקף של 7-8 מיליון דולר, לממשלה היו קשיים לממן, הוועדה הזאת עסקה בזה, גם מינהל הסטודנטים, גם "נעלה" גם "חפציבה", במקביל אנחנו מגבירים את ההשקעות בחינוך היהודי.

סלי מרידור: ציינתי את התוספת גם ל-BIRTH RIGHTS וגם תגלית, וגם לתכנית השנתית.

סלי מרידור: אנחנו מגדילים את ההשקעות בחינוך, בסדר גודל של 5 אולי 10 מיליון דולר.

סלי מרידור: וכפי שאמרתי אנחנו מגייסים השנה קרוב ל-10 מיליון דולר כדי להגביר את הסיוע לעולים.

סלי מרידור: אנחנו משלימים תיקון של התכנית האסטרטגית של הסוכנות עכשיו.

סלי מרידור: בתחום העלייה – המיקוד יהיה על עלייה מרצון.

סלי מרידור: בתחום החינוך – הדור הצעיר, המיקוד יהיה בקשר עם ישראל לנוער יהודי בתפוצות, וקשר לעם היהודי לנוער הישראלי, המיקוד יהיה בעיקר דור הצעיר בגליל ובנגב.

סלי מרידור: הסוכנות תעבוד הרבה יותר עם שותפים, שותפויות, הרבה יותר עם מתנדבים, וההחלטה האסטרטגית שלנו היא להתמקד בדור.

סלי מרידור: הסוכנות היא הארגון הפרו-אסטרטגית של השותפות בין העם הישראלי לישראל, לדאוג לעתיד של העם היהודי, בבסיס המרכזיות של ישראל.

סלי מרידור: לכן המיקוד שלנו יהיה רב מאוד בין אם זה צעירים עולים, בין אם זה צעירים מהתפוצות, בין אם זה צעירים ממדינת ישראל.

סלי מרידור: אני בטוח שזה יתן לעם היהודי וגם למדינת ישראל סוכנות יהודית עוד יותר טובה ויותר משמעותית.

מירלה גל: תודה על הסקירה.

מירלה גל: אני חושבת שיש מקום להודות לסוכנות היהודית ולעם היהודי כולו על הסיוע שלו למדינת ישראל, ואני מדברת בעיקר בתחום העלייה וקליטת העלייה.

מירלה גל: בקצרה כמה מלים לגבי כמה נושאים שעלו בסקירה של סליי.

מירלה גל: הנושא של מקצועות רישוי, הוא אכן נושא שמוכר לנו הוא כואב.

מירלה גל: מיפינו את הבעיות העיקריות בתחום הזה.

מירלה גל: אני חושבת שעשינו צעד משמעותי קדימה במספר תחומים.

מירלה גל: לא אגיד שיש פתרונות פלא לכל דבר, בעיקר כשמדובר במקצועות שהם רפואיים ויש איזושהי חובה של מדינת ישראל לוודא שמי שפועל בתחומה כרופא, הוא אכן אדם שראוי לכך ושעבר את המבחנים של מדינת ישראל עצמה.

מירלה גל: יחד עם זאת, כפי שאמרתי התקדמנו קדימה, לחלק מהדברים הגענו להסכמות עם משרד הבריאות עם לשכת עורכי הדין, רואי חשבון.

מירלה גל: כמובן יש לזה משמעויות תקציביות, ואני מקווה שנוכל להיערך בהתאם.

מירלה גל: אין ספק שנושא התעסוקה הוא נושא דומיננטי בהחלטה של עולה פוטנציאלי האם לעלות לארץ או לא.

מירלה גל: לכן בשנת 2005 שנת התקציב הקרובה נושא התעסוקה הוא בראש סדר העדיפויות של המשרד לקליטת העלייה.

מירלה גל: האוצר הבין את זה, וכפי שציינתי אתמול בוועדה כאן, היא מעבר לתקציב השוטף של המשרד.

מירלה גל: קיבלנו הקצאה נוספת של כ-40 מיליון שקל אך ורק לנושא התעסוקה, ואנחנו עומדים לפתוח את השוק ללכת על כמה שיותר הפרטות בתחום הזה כדי שכל עולה תיפתח בפניו שירות, בין אם לקבל הכשרה מקצועית או השמה בעבודה.

מירלה גל: אני מקווה שזה יוביל לאיזשהו שינוי.

מירלה גל: כמובן לא הכל כלול בתקציב שלנו, אלא המשק הישראלי צריך לצמוח על מנת שיהיו יותר מקומות עבודה.

מירלה גל: אנחנו מחזקים את ידיו של שר האוצר, אנחנו מעודדים עלייה, למשל בשוק ההי-טק יש הרבה יותר קליטה היום ממה שהיתה בתחילת השנה.

מירלה גל: אנחנו אכן מקווים שיהיה שינוי ובעקבותיו גם העולים החדשים יוכלו להשתלב במקומות עבודה.

מירלה גל: אנחנו עובדים יותר ויותר יחד עם הסוכנות היהודית על פרוייקטים שכבר מראש אנשים מחו"ל יידעו לאיזה תפקידים הם יוכלו להיות משובצים לאחר הגעתם ארצה.

מירלה גל: לגבי הנושא של הגיור שסליי התייחס אליו.

מירלה גל: כידוע אנחנו קיבלנו את האחריות על המכונים המשותפים בינואר.

מירלה גל: אבל אנחנו פועלים הרבה מעבר לאחריות הישירה על המכונים, ואנחנו עוסקים יחד עם מערך הגיור במשרד ראש הממשלה בהסברה ובהעברת מידע.

מירלה גל: למעשה גייסנו את כל המערך של משרד הקליטה על מנת לסייע בנושא הזה של הגיור.

קולט אביטל: הבעייה היא אצלכם.

מירלה גל: לצערנו הסמכות באם לגייר או לא - - - אני לא רוצה כרגע לפרט את הסיבות, אם בסוף הם לא יעברו את תהליך הגיור אני לא רוצה לפרט כרגע את הסיבות, אז לא הואלנו בשום דבר.

מירלה גל: מבחינת הנושא של הישראלים בחוץ לארץ.

מירלה גל: כידוע מאחר ומדובר באזרחים ישראליים, האחריות היא באמת של ממשלת ישראל.

מירלה גל: אנחנו תיגברנו משמעותית את הפעילות שלנו בקרב הישראלים, אם זה דרך גרעיני "צבר", שיכפלנו את מספר המשתתפים בהם, אם זה באמצעות פתיחה עתידית של גרעיני צבר גם בדרום אפריקה, אני מקווה שבמקומות נוספים.

מירלה גל: מעבר לכך עשינו פעילות בתחום היזמות העסקית מול ישראלים בחוץ לארץ, ואנחנו כבר רואים את האותות שלהם.

מירלה גל: הגיעו מספר ישראלים כתוצאה מהפעילות הזאת.

מירלה גל: אגב בנושא של היזמות עסקית, נכנסנו עכשיו מול היהודים בחוץ לארץ יחד עם הסוכנות היהודית.

מירלה גל: בשבוע הבא יש פעילות בדרום אפריקה בנושא הזה.

מירלה גל: אני מאוד מקווה שזה עוד צעד להחזרת גם ישראלים, אבל גם להבאת עולים חדשים, ואנחנו נכנסים לשיתוף פעולה עם נפש בנפש בנושא של הישראלים בארצות הברית.

מירלה גל: אני מקווה שנראה את התוצאות של זה בשנה הבאה.

מירלה גל: זה על קצה המזלג.

מיכאל מלכיאור: מה הגידול במספרים של הגיור?

מירלה גל: אני רוצה לחדד, הנושא של הגיור לא אצלנו.

מירלה גל: מה שנמצא אצלנו זה האחריות על המכונים המשותפים, כמו בעקבות ועדת "נעמן".

מירלה גל: זו אחריות הפורמלית.

קולט אביטל: אנחנו יודעים כמה אנשים נכנסים למכונים.

קולט אביטל: כמה מתוכם, בעצם הרבנים מוכנים לגייר אותם בסופו של תהליך.

מירלה גל: אוכל לומר שבשלב זה לא חל גידול משמעותי במספר המתגיירים, בערוץ הצבאי יש יותר מתגיירים, אפשר להגביל את המספרים שם מספרים משמעותית.

מירלה גל: בארץ האזרחי עדיין קיימים - - -

סלי מרידור: לפי מה שרשום אצלי בצד האזרחי בשנים האחרונות - - -

קולט אביטל: אנחנו מדברים על שנה.

סלי מרידור: במכון למדו קרוב ל-11 אלף איש.

סלי מרידור: מתוכם היו לא יהודים קרוב ל-6,000, מתוכם הביעו רצון להתגייר למעלה מ-3,000.

סלי מרידור: מתוכם גויירו בפועל קצת למעלה מ-1,000.

קולט אביטל: זה פשוט לא השתנה, זה הסיפור.

מירלה גל: אני רוצה להזכיר, שהאחריות על בתי הדין הרבניים הועברה רק לאחרונה לרב דרוקמן.

קולט אביטל: תרשי לנו רק שתי הערות.

קולט אביטל: משרד הקליטה והביקורת שלנו היא לא על משרד הקליטה כרגע.

קולט אביטל: יכול לעבוד עם הכלים שיש לו, עם התקציבים שיש לו.

קולט אביטל: אבל משרד הקליטה למשל עם כל הרצון הטוב בתוספת התקציבית לא יכול ליצור מקומות עבודה יש מאין.

קולט אביטל: ולכן עד שלא תהיה מדיניות לאומית שלא רק מדברת מעל במת הכנסת, שאנחנו בין שלושת המדינות הכי מתקדמות מבחינה כלכלית בעולם, אלא גם יוצרת מקומות עבודה הלכה למעשה, לא נוכל לא להילחם באבטלה ולא להביא עולים חדשים.

קולט אביטל: עם כל הרצון הטוב, הביקורת לא מופנית כלפיכם, אתם עושים את כל האקרובטיקה האפשרית.

קולט אביטל: דבר שני שאני רוצה לומר, ואני אומרת אותו כשאת עדיין כאן.

קולט אביטל: אתם משקיעים הרבה מאוד מאמצים, ותבורכו על זה בתכנית אחת שהיא תכנית הדגל להחזרת הישראלים, אלו תכניות "צבר".

קולט אביטל: אתם משקיעים בארצות הברית, אתם משקיעים להביא אותם, עכשיו אתם משקיעים בדרום אפריקה.

קולט אביטל: זה כמו הסיפור עם הצועני שחוצה את הנהר, ומגיע לחוף המבטחים, ושם הוא פשוט יודע יותר לשחות.

קולט אביטל: למה?

קולט אביטל: כי בסופו של דבר מיעוט המשאבים שדרושים לתכנית הזאת, שהילדים האלה כבר בארץ, לא מוקצים.

קולט אביטל: אז יושבים מהקיבוצים, אחר כך נדבר עם סלי, ולא מסוגלים לשאת במעמסה, כשמדובר בהרבה מאוד כסף אותו מוציאים בחו"ל, ובחוסר יכולת להשלים כמה עשרות אלפי שקלים, כדי שהתכנית הזאת תתקדם בארץ.

מירלה גל: בנושא של הישראלים, זה לא רק גרעיני "צבר", עכשיו אני לא רוצה להרחיב את הדיבור, זו לא הסקירה שלנו, זה שייך לסוכנות היהודית, אבל יש לנו עוד מספר תכניות בקנה כולל עם התנועה הקיבוצית על מנת להחזיר בנים הביתה.

מירלה גל: אני מאוד מקווה שהתכניות האלה אכן יתמששו, ונוכל להקצות להם את המשאבים לשנה הבאה.

מירלה גל: בכל אופן, זו הכוונה שלנו.

מירלה גל: כרגע אני לא רוצה להרחיב, הן משום שאני חייבת לזוז, והן משום שבכל זאת הבמה שייכת לסוכנות היהודית.

מירלה גל: אני מודה, ואני מקווה שהקיצוצים בתקציבים שלכם לא יהיו משמעותיים לנושאים החשובים שלנו.

מירלה גל: תודה.

סלי מרידור: רציתי להציג ברשותך את עמוס רימון, ומייק רוזנברג, וראובן שלום.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להודות לך, ולשאול מספר שאלות, ומספר הערות.

מיכאל מלכיאור: נעבור קודם לדברים הטובים.

מיכאל מלכיאור: אתה יודע את דעתי בעניין ההשקעה בתכניות בארץ של נוער יהודי בעולם.

מיכאל מלכיאור: גם כאשר מטפלים בתכניות אחרות, אני חושב שזאת השקעה מצויינת, שמשנה את העולם היהודי.

מיכאל מלכיאור: אני שמח בהחלטות של הסוכנות בעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: תמיד חשבתי, ואני רואה שזו גם המדיניות שלכם עכשיו, שלשליחים הצעירים יש המון השפעה חיובית בחוץ לארץ.

מיכאל מלכיאור: לא מערך השליחים המכובד, אלא הצעירים שבעיקר באים בהתנדבות ומקבלים הכנה טובה, ומייצגים את הדבר הכי טוב שיש במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: יש שליחים בכל המגזרים, זה עובד וזה טוב, וזה חיובי, ויש לזה תוצאות.

מיכאל מלכיאור: הם מתחברים זהותית, מצליחים יפה עם הצעירים שם, וחשוב מאוד גם שהגברתם את המספרים שם לפי מה שידוע לי בצורה ניכרת.

מיכאל מלכיאור: זו השקעה הרבה יותר טובה, הרבה יותר רצינית ואפקטיבית ממה שהיה בעבר במערך השליחים.

מיכאל מלכיאור: כמה מהדברים חוזרים עוד פעם, ועוד פעם, ואפשר להשתגע מזה.

מיכאל מלכיאור: בעניין הגיור, אני לא רוצה להרחיב, והיו לי ישיבות מיוחדות בעניין.

מיכאל מלכיאור: זה לא הקו, ואני יודע אתה עקבי, ותמיד היית עקבי.

מיכאל מלכיאור: שלא יהיו אשליות, את הסיפור של הרב דרוקמן אנחנו שומעים כבר שנתיים.

מיכאל מלכיאור: זה לא דבר חשוב.

מיכאל מלכיאור: נכון, הוא היה צריך עוד מנוי, ועוד מנוי.

מיכאל מלכיאור: אני לא רואה שיש החלטה, ואני מאוד מקבל את ההצעה שלך שידווחו כל שבוע וכל חודש, לא משנה.

מיכאל מלכיאור: השאלה היא מהי מדיניות הגיור, מה המדיניות של בתי הדין לגיור.

מיכאל מלכיאור: זו שאלה בסיסית הילכתית, ועם כל המשחקים מסביב שאנחנו יודעים עליהם, אני לא ארחיב כי אנחנו מסכימים בנושא.

מיכאל מלכיאור: רק חבל שהחברים שיושבים מסביב לשולחן, אנשים רציניים, יחשבו שעכשיו זה שונה מאתמול ושלשום על אף הרצונות שיש.

מיכאל מלכיאור: אותו דבר לגבי מקצועות רישוי, כל פעם אותו סיפור.

מיכאל מלכיאור: עכשיו אנחנו מתחילים לחשוב איך אנחנו צריכים לשנות את זה, כמה פעמים אני לא שמעתי את הביטוי הזה.

מיכאל מלכיאור: אז או שמשנים את זה, או שלא משנים את זה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מכירים את הבעיות, או שעושים או שלא עושים.

מיכאל מלכיאור: שלא יבואו להגיד שאנחנו חושבים מחדש איך אפשר לשנות את זה.

מיכאל מלכיאור: אותו דבר בגישה מול גרמניה.

מיכאל מלכיאור: לגבי דברים שכן אפשר לעשות.

מיכאל מלכיאור: קודם כל יש לי שאלה לגבי אתיופיה.

מיכאל מלכיאור: אני שמח על הגישה שלך בנושא הזה, שזו גם הגישה שהתקבלה לפי הבנתי אתמול, שאנחנו רוצים להעלות 1,000 לחודש, וזה ניתן להיעשות.

קולט אביטל: לפחות להכפיל.

מיכאל מלכיאור: אני הצעתי 1,000.

קולט אביטל: מבחינתי אין בעיה.

מיכאל מלכיאור: אפשר לעשות את זה, זה עניין של החלטה.

מיכאל מלכיאור: אני מבין שזו לא החלטה שלך, בסופו של דבר, זו החלטה של הממשלה ואני מקווה שנוכל להשפיע עליה.

מיכאל מלכיאור: לדעתי, הסוכנות יכולה לקחת חלק הרבה יותר פעיל ממה שהולך שם, ולא להשאיר זאת לכל מיני ארגונים אחרים.

מיכאל מלכיאור: את זה אני חושב שהסוכנות לא עושה, הייתי רוצה התייחסות שלך בעניין.

מיכאל מלכיאור: לגבי העניין של המספרים, במיוחד לתכניות ארוכת טווח – תכניות של שנה, שזו החלטה אסטרטגית שיש כבר החלטה כזאת.

מיכאל מלכיאור: אני מסכים שהנושא צריך לבוא לידי ביטוי.

מיכאל מלכיאור: לא צריך להשלות את עצמנו, אם השנה יש גידול במספר הזה, זה בגלל המצב הביטחוני, לא בגלל שום מאמץ נוסף.

מיכאל מלכיאור: בגלל שיש הרגשה של ירידה בטרור, ולכן חוזרים המספרים למה שהיו לפני האינתיפאדה.

מיכאל מלכיאור: אבל אין בזה שום גידול, אין בזה שום תוספת ושום תכנית אסטרטגית להביא ל-20.000.

מיכאל מלכיאור: צריכים להיזהר גם לזרוק מספרים, אמנם זה טוב שיש יעדים, אבל צריך מאחורי זה את התקציבים הדרושים שאפשר להביא.

מיכאל מלכיאור: אני גם לא מקבל שלראש הממשלה אין שום פעולות, אין כזה דבר.

מיכאל מלכיאור: אם זה באמת הרצון של ראש הממשלה, ואם זה לא מתבטא, אז זה לא הרצון של ראש הממשלה.

מיכאל מלכיאור: זה לא נושא שנעשה במלים.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שהוא באמת רוצה את זה, אבל השאלה היא האם הוא רוצה בזה מספיק כדי להעביר החלטת ממשלה, הוא העביר החלטות יותר קשות בממשלה מהדבר הזה, והצליח מתי שבאמת היה רצון, אפילו לכופף.

מיכאל מלכיאור: אם צריך לפטר שרים למען התכנית הזאת, אני לא חושב שהוא יצטרך לעשות זאת.

מיכאל מלכיאור: אנחנו עובדים מספיק בוועדות אחרות עם תקציבים, מתי שרוצים, תאמין לי, מוציאים סכומים הרבה יותר גדולים מזה על דברים שהם הרבה פחות משמעותיים.

מיכאל מלכיאור: אין לי שום ספק שאפשר להביא את הסכום הזה כפי שציינת, ואנחנו בהחלט נעקוב אחרי זה ונהיה שותפים לעניין.

מיכאל מלכיאור: הייתי רוצה לא רק אסטרטגיה לאומית לגבי הנושא של היורדים, אלא פעם אחת אסטרטגיה לאומית לגבי עלייה.

מיכאל מלכיאור: ציינתי זאת בישיבה שהיתה לנו עם ראש הממשלה, הוא הכריז לפני שלוש וחצי שנים, אני באמת מאמין לו.

מיכאל מלכיאור: אם זה היה ראש ממשלה אחר, הייתי רואה זאת רק כמלל.

מיכאל מלכיאור: אבל הוא הכריז שהוא רוצה להביא מיליון עולים בעשר שנים.

מיכאל מלכיאור: עכשיו אולי הוא אומר עשר שנים, אז הוא אמר, ושמעתי אותו עשרות פעמים אומר, בעשור הבא – זה היה בעיצומו של האינתיפאדה – הוא אמר אנחנו נביא מיליון עולים, זאת התכנית המרכזית של הממשלה הזאת.

מיכאל מלכיאור: בינתיים אנחנו צריכים לדעת שהירידה מהארץ היום הרבה יותר גדולה מהעלייה.

מיכאל מלכיאור: זהו המצב אחרי שלוש וחצי שנים.

מיכאל מלכיאור: באיזשהו מקום לדעתי, אנחנו חייבים לשבת ולעשות חשבון נפש אמיתי.

מיכאל מלכיאור: לא רק למצוא כמה תכניות אם הן טובות, נפש בנפש ואחרים.

מיכאל מלכיאור: היום יש בעיה אמיתית, אנשים מעדיפים למצוא מקומות אחרים.

מיכאל מלכיאור: הייתי במונטריאול, העולים בפוטנציאל מצרפת, התחילו לעבור, אותו דבר קורה עם העולים בפוטנציאל מארגנטינה, וכמובן ציינת מחבר המדינות וכו'.

מיכאל מלכיאור: יש תזוזה.

מיכאל מלכיאור: לא צריך לציין מה שקורה בניו-זילנד, באוסטרליה, יש תזוזה של יהודים.

מיכאל מלכיאור: אם האסטרטגיה נכונה, לדעתי אפשר להביא אחוז יותר גדול לפה.

מיכאל מלכיאור: אני מבין שקודם כל זאת לא בעיה של הסוכנות היהודית, אבל אני מציע שאולי במשותף נפנה לראש הממשלה, אולי גם לשר האוצר.

מיכאל מלכיאור: נעשה פעם אחת דיון, הרי אין אסטרטגיה בשום תחום, אז זה לא פלא שאין את התחום הזה.

מיכאל מלכיאור: אבל התחום הזה מעניין וחשוב לנו, ולא רק לנו.

מיכאל מלכיאור: אני מסכים עם התיזה הבסיסית שלך שזה יכריע את עתידה של מדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: צריך לשבת ולחשוב ולהביא את המומחים הכי גדולים, ולחשוב על איך אנחנו הופכים את מדינת ישראל שוב לאתגר, ואיך משנים סדרי עדיפויות בתוך מדינת ישראל כדי שנוער יהודי בעולם יכול לראות בזה את האתגר של העתיד הקיומי שלהם.

מיכאל מלכיאור: זו השאלה המרכזית, ועל השאלה הזאת אני מציע כהצעה אופרטיבית, שנזמין לא ישיבה של שעה וחצי, אלא באופן רציני יותר כדי להפיץ את הנושא יחד עם הסוכנות, כי זו הצעה שבהחלט יכולה להיות מועילה לטווח ארוך.

קולט אביטל: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: אני חושב שבכל העולם, בכל מדינה, יש עליות ויש ירידות.

מיכאל נודלמן: ארבע שנים מלחמה, טרור, ירידה בכלכלה.

מיכאל נודלמן: מי יכול לעשות משהו בתנאים כאלה.

מיכאל נודלמן: אנחנו חיים באשלייה בשנת 1989-1990 כמות עולים 190 אלף.

מיכאל נודלמן: אתם צריכים לזכור כמה עולים היו בשנת 1980, 1985.

מיכאל מלכיאור: בשנות השמונים לא יכלו לצאת.

מיכאל נודלמן: עכשיו יכולים לצאת.

מיכאל נודלמן: מי שרצה יצא ב-1989, ב-1990.

מיכאל נודלמן: אני אומר שאין כמות של יהודים שרוצים.

מיכאל נודלמן: אני גם לא מסכים עם סלי מרידור, שהוא אומר שאם יש עבודה יש עלייה.

מיכאל נודלמן: בגרמניה המצב עכשיו לא כל כך טוב.

מיכאל נודלמן: אין עבודה.

קולט אביטל: שם מחזיקים אותם.

קולט אביטל: נותנים להם כסף קבוע, משכורת קבועה אם עובדים או לא.

מיכאל נודלמן: בסך הכל אני מסכים עם המדיניות.

מיכאל נודלמן: אנשים מבוגרים ובגיל בינוני מחפשים שם משכורת.

מיכאל נודלמן: אנשים צעירים מחפשים פטריוטיות, כוונה לחיות בעם שלהם.

מיכאל נודלמן: יש מקרים שפונים אליי מגרמניה, שם האבא, הסבא, סבתא, כולם, והוא גר כאן בארץ.

מיכאל נודלמן: הם שואלים למה הוא לא רוצה להגיע לגרמניה?

מיכאל נודלמן: אני אומר שכאן הוא מרגיש כמו בעל בית, הוא במדינה שלו, הוא בתוך העם שלו.

מיכאל נודלמן: את זה אפשר לעשות עם צעירים.

מיכאל נודלמן: עם אנשים בגיל יותר מתקדם קשה מאוד, ואני תומך בזה שיש לכם הרבה תכניות איך להביא את הצעירים לארץ.

מיכאל נודלמן: בכל זאת, אני חושב שאי אפשר לקיים את מה שאמרת, שאנחנו רוצים לפנות לגרמניה שלא קיבלה יהודים.

מיכאל נודלמן: אנחנו גרים במדינה דמוקרטית, אתה לא יכול להתחייב עבור מי שרוצה או לא רוצה לעבור לישראל.

סלי מרידור: רק לא כפליטים.

מיכאל מלכיאור: הם יכולים להגר לגרמניה כמו כל אחד אחר.

מיכאל מלכיאור: שם הם מקבלים מעמד, כי כולם מובטלים שם, אתה צודק.

מיכאל מלכיאור: אבל הם מקבלים מעמד של פליטים, שמקנה להם את האפשרות לקבל כסף.

מיכאל נודלמן: הם מקבלים כסף, לא כל כך מהר כמו אצלנו, אבל עכשיו נותנים בגרמניה דרכונים.

מיכאל נודלמן: אני חושב, שצריכים לעבוד יותר טוב, לחשוב איך לגרום לצעירים ואחרים לבוא לארץ, לא רק בשיטה של שלטון גרמניה כמו שהיה קודם בארצות הברית, לעשות גבול עד לאן אנשים יכולים להגיע.

מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לתת תנאים יותר טובים.

מיכאל נודלמן: לצערי אנחנו עדיין לא יכולים לעשות את זה.

מיכאל נודלמן: אני חושב ש-20, 30 אלף בשנה זה מספר מכובד בתנאים כמו שלנו בישראל.

סלי מרידור: לדעתי השנה יהיו בין 20-21 אלף עולים.

מיכאל מלכיאור: זה כולל מכל העולם.

מיכאל נודלמן: אי אפשר לדרוש מהסוכנות שיביאו יותר אנשים, כי סוכנות זה מדינה במדינה.

מיכאל נודלמן: במדינת ישראל איפה שיש בעיות, אפילו בכסף גדול לא נותנים להביא הרבה אנשים.

מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לשבת ולעבוד על הנושא הזה.

נחניאל דיסון: יושב ראש מועצת ארגוני העולים.

נחניאל דיסון: רציתי לשאול שאלה מצד ארגוני העולים ששואלים את עצמם.

נחניאל דיסון: דיברת על רצון לעבוד עם יותר מתנדבים, ואנחנו רואים בפוסטרים שתלויים פה מטעם משרד הקליטה שכתוב "עוברים לקליטה אישית", זה בעצם אימוץ של הקונספציה של ארגוני העולים.

נחניאל דיסון: מזה הרבה שנים שעובדים בעיקר עם מתנדבים בקליטה אישית.

קולט אביטל: אני רוצה לנצל את הבמה היום כדי להציג מספר שאלות.

קולט אביטל: בנושא תכניות לימוד - דיברנו, ואתם הרביתם לדבר ובצדק על הבאת נוער יהודי, ועל שיגור סטודנטים ומתנדבים ישראלים שהולכים לשנה.

קולט אביטל: קיבלנו כמה פעמים החלטות, המלצות.

קולט אביטל: כמובן, אנחנו לא יכולים לבצע אותם, אנחנו כנסת.

קולט אביטל: היינו רוצים לראות כמו שיש BIRTH RIGHTS לתלמידים, תהיה תכנית אולי לא באותו קנה מידה גם למורים יהודים.

קולט אביטל: דהיינו, תביאו כמה שיותר מורים יהודים לארץ בתכנית, כדי שאלה יהיו המולטיפליקטורים.

קולט אביטל: דבר אחרון חביב, שקשור למה שאמרתי קודם, אנחנו מדברים על הבאת עולים מחוץ לארץ.

קולט אביטל: אנחנו מציבים בפניהם שורה שלמה של אפשרויות: איפה לגור בארץ, מה לעשות בארץ, כיצד להיות מועסקים בארץ.

קולט אביטל: שמעתי חדשות מאוד משמחות ברדיו, שבפעם הראשונה מאז שהתחיל תהליך ההפרטה בקיבוצים, יש עלייה אפילו במספר הישראלים שהולכים לגור בקיבוצים.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על קליטה קבוצתית.

קולט אביטל: מדברים על סביבה תומכת.

קולט אביטל: אני שמעתי שהשותפות שלכם עם הקיבוצים הולכת להתחסל, מפני שאתם הולכים להעביר את זה אולי לקרן לידידות, ואני מאוד מקווה שזה לא המצב.

קולט אביטל: הבעיה היא גם אסטרטגית, לאיזה סוג ציבורים אנחנו פונים, מה אנחנו מציעים להם.

קולט אביטל: אני בטוחה שהסוכנות היהודית לא היתה רוצה שאנשים יעמדו במערכות שונות לגיוס עולים לארץ.

קולט אביטל: בסך הכל, אם שולחים אנשים לגייס עולים לקיבוצים, נניח מחבר העמים, חשוב שאותם אנשים יהיו מתואמים עם אנשים שלכם בכל מערך ההסברה והעבודה השוטפת.

קולט אביטל: לכן העברת כל התכנית הזאת של בית חם, או גיוס עולים לקיבוצים, להעביר את זה משותפות עם הסוכנות שהיא שותפות אסטרטגית, לאיזה קרן פרטית ששנה כן תיתן כסף, שנה לא תיתן כסף, נראה לי שזה יהיה פספוס די גדול.

קולט אביטל: אני מאוד מקווה שהדבר הזה לא יקרה.

סלי מרידור: אתחיל בנושאים שקשורים לסוגיות תקציביות.

סלי מרידור: אנחנו בתוך קיצוץ תקציבים, אני לא יודע איך הוא יסתיים.

סלי מרידור: אנחנו שומעים את הדברים שנאמרים פה, נצטרך לקצץ תקציבים, כי אנחנו צריכים לשלם יותר כסף על פעולות קיימות, בגלל שהריבית בעולם עולה, לסוכנות יש חובות כבדים, ובגלל שאנחנו הולכים להגביר את ההשתתפות שלנו בתכניות של להביא נוער מהתפוצות לישראל, וצריך מאיפה שהוא לכסות את זה.

סלי מרידור: אני לא יודע מה בסוף ייפגע.

סלי מרידור: עלו פה שאלות מצד התאחדויות העולים ועל שיתוף פעולה עם קיבוצים וכו'.

סלי מרידור: אני לא מרמז שכן ולא מרמז שלא.

סלי מרידור: אנחנו בתוך דיון שבו כל הנושאים שנמצאים בתקציב הסוכנות נמצאים על שולחן הדיונים.

מייק: אמרתי שדווקא לגרעיני צבר הסוכנות נותנת יותר תמיכה מכל גוף אחר.

מייק: אנחנו עוזרים להם בהתארגנות בחוץ לארץ לפני העלייה.

מייק: מטיסים אותם לארץ בתור עולים חדשים, למרות שהם לא עולים חדשים.

מייק: מספקים להם את אולפן קיבוץ.

מייק: ביקרתי אצל הגרעין לפני שבועיים בדגניה, יש בהחלט חסרים.

מייק: אי אפשר לבקש מהסוכנות לממן את הכל.

מייק: משרד הקליטה אחראית על תושבים חוזרים.

קולט אביטל: הבעיה היא שמשקיעים כל כך הרבה כסף בפעילות מסביב, ובהמון פעילות בחוץ לארץ, בסוף הם מגיעים לארץ ואין כסף באולפנים, זה נראה לי קצת אבסורד כל הסיפור הזה.

מייק: אנחנו מממנים את האולפן, וגם את השהייה בקיבוץ בתקופה לפני הגיוס.

מייק: סלי דיבר על הקרן שהקמנו לחיילים בודדים, לסטודנטים בודדים עולים.

מייק: אני מקווה שנוכל לשכנע גם את המנהל של הקרן להכיר בהם למרות שהם אזרחי ישראל, קטינים חוזרים כחיילים בודדים בתקופת הגיוס, ואז נוכל לסייע להם גם בתקופת השירות.

סלי מרידור: העברנו את הפניה שלכם.

סלי מרידור: הקמנו את הקרן למען עולים בודדים שנמצאים בארץ, בגלל שהיא נותנת תמיכות אישיות העמדנו בראשה שופט, כדי שאפילו לא תהיה מראית עין שאולי משהו לא תקין.

סלי מרידור: עומד בראשה השופט וינוגרד.

סלי מרידור: אליו העברנו את הפנייה הזאת.

מיכאל מלכיאור: כמה כסף יש בקרן?

סלי מרידור: אנחנו מקווים לגייס השנה 50 מיליון שקל לקרן – 10 מיליון דולר, 45 מיליון שקל.

סלי מרידור: אני חושב שכבר גייסנו 7 מיליון דולר, ואני מקווה שנגיע ל-10 מיליון דולר, לסיוע מיוחד לאלה שנמצאים בארץ, עלו לארץ ונמצאים בלי ההורים שלהם בארץ.

סלי מרידור: פנתה אליי שרת החינוך לגבי בית הספר הישראלי בפאריז.

סלי מרידור: אם אני זוכר היטב, נדמה לי שהחלטנו להקים צוות משותף לבדוק את העניין הזה.

סלי מרידור: אני לא יודע מה קרה עם הצוות הזה, צריך לבדוק ולהגיד לכם מה קרה.

סלי מרידור: אבל אני יכול להגיד לכם שאם מדובר בהשקעות כספיות כבדות מצד הסוכנות היהודית לדעתי, לא נוכל להתמודד עם זה, זה לא בסדר העדיפויות שיצדיק ירידה מדברים אחרים.

סלי מרידור: ואם מדובר על פתיחת בית הספר הזה לילדים יהודיים מצרפת, לא רק ישראלים, חשוב לנו מאוד שבתוך תכנית הלימודים יהיה גם מרכיב של לפחות חצי שנה בארץ לחלק ממסלול הלימודים של אותו בית ספר.

סלי מרידור: בשנה האחרונה עשינו שני פיילוטים בשני מקומות ברוסיה, של הגעה למקומות שלא היינו בהם קודם ואף פעם.

סלי מרידור: עדיין מוצאים אנשים בברית המועצות שלא היה להם שום קשר לאף גורם יהודי 15 שנה אחרי פתיחת השערים.

סלי מרידור: אנחנו יודעים שהארגונים הנוצריים שעוסקים באיתור יהודים עושים עבודה מאוד רצינית, ולשמחתי הם גם מעבירים לנו את השמות.

סלי מרידור: קורה לא אחת שיש שמות שהם הגיעו אליהם שאף גורם יהודי עוד לא הגיע אליהם.

סלי מרידור: הערכה שלנו שמאתר העולים הפוטנציאליים מברית המועצות עוד פחות מלהגיע לסיומו, כשהתפקיד שלנו הוא להגדיל את המאתר מתוך היהודים, ולהגדיל את האחוז של אלה שעולים לארץ, וזה תלוי כמובן במה שקורה פה\

סלי מרידור: ותלוי גם במה שקורה בגרמניה.

סלי מרידור: אני חוזר על מה שכבר נאמר פה מספר פעמים.

סלי מרידור: אנחנו לא אומרים לגרמניה על תקבלי יהודים.

סלי מרידור: אנחנו אומרים תקבלי יהודים על בסיס שווה, כמו שאת מקבלת כל אדם אחר.

סלי מרידור: אל תתייחסי ליהודים כפליטים, כי יש מדינה לעם היהודי והיא מדינת ישראל.

סלי מרידור: אני מקווה שלא נגיע למצב שנצטרך לחפש אלטרנטיבות לסיטואציה הזאת.

סלי מרידור: המצב שבו רבים רבים מתוך קרוב ל-300 אלף עולים חדשים זכאי חוק השבות, רוצים להיות חלק מעם ישראל ואינם יכולים להיות חלק מעם ישראל, הוא מצב שמבחינתי איננו אלטרנטיבה ואיננו כביל ולא יכול להיות כביל.

סלי מרידור: אז או שיצליח מהלך דרוקמן, או שנצטרך לטקס עצה ולחשוב על מהלכים אחרים.

סלי מרידור: הסטטוס קוו בעיניי בלתי אפשרי.

סלי מרידור: אני לא זוכר שהיתה קטסטרופה רפואית בישראל עד שנת 1989.

סלי מרידור: ההחמרות והאיסורים לפי מה שנמסר לי, ברובן הן כאלה שהוטלו לאחר 1989.

קולט אביטל: אנחנו תמיד היינו יותר טובים.

סלי מרידור: מה קרה?

סלי מרידור: עד 1989 זה לא היה מספיק טוב?

מיכאל מלכיאור: הבעיה היא כמו שאתה אומר, לאנשים שנמצאים פה, גם אם היית עושה את המבחן, ברופאים שעבדו פה 15 שנה, הם לא היו עוברים את המבחן.

קולט אביטל: אתמול היתה כתבה באחת הרשתות בטלוויזיה על כל מיני רופאים בבתי חולים ישראלים שבחיים שלהם לא למדו רפואה.

סלי מרידור: אני מכיר עולה חדשה מארגנטינה, שעלתה במהלך המבצע הגדול שלנו מארגנטינה, שהיא רופאה בפסיכיאטריית ילדים.

סלי מרידור: היא עברה פה שנה ועברה בהצלחה עם חיוך.

סלי מרידור: כלומר, היא בן אדם חזק מאוד, אבל היתה צריכה לעבור שנה בחינות מחדש, לא בפסיכיאטרית ילדים, אלא ברפואה, בגניקולוגיה, בכירורגיה, תחומים שהיא לתעסוק בהם בחיים.

סלי מרידור: היא פסיכיאטרית ילדים.

סלי מרידור: היא עכשיו עושה התמחות בבית חולים פסיכיאטרי בארץ.

סלי מרידור: אבל שנה שלמה עיכבו אותו בבחינות, בכירורוגיה, בגניקולוגיה וכדומה.

סלי מרידור: זה מצב לדעתי מנקודת המבט שלנו בלתי נסבל.

קולט אביטל: אנחנו יודעים סיפורים על רוקחים שעבדו שבע שנים בצרפת, לעומת ארבע שנים פה, ושהם לא מספיק טובים בימי הביורוקרטיה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: רק בגלל שאמרת בהקדמה שלך שיש חשיבה מחודשת, לכן הגבתי כפי שהגבתי.

סלי מרידור: הגבת בסדר.

קולט אביטל: הבנתי שראש הממשלה בישיבה איתנו לקח על עצמו ואמר שבעניין הזה הוא לא יתפשר.

קולט אביטל: אנחנו לא רואים שום התקדמות בשום מקום.

קולט אביטל: כנראה שהפקידות יותר חזקה מכולנו יחד.

קולט אביטל: זה מה קורה לפחות במדינה הזאת.

סלי מרידור: בנושא העלייה מאתיופיה.

סלי מרידור: נאמר פה לגבי הקריאה של הרב הראשי, בנוסף לזה מבחינתנו ההחלטה של הממשלה לא פחות חשובה.

סלי מרידור: בסופו של דבר מי שהכריע מבחינה חוקית זו ממשלת ישראל שקיבלה החלטה בפברואר שהיא מכירה בזכות של כולם לבוא לארץ, ושל כל מי שעונה לקריטריונים מסויימים.

סלי מרידור: אני מצטער קצת שהרב הראשי למרות קביעתו שהם יהודים לכל דבר, והגיור רק גיור לחומרה, מקיים הליכי גיור שנמשכים שנתיים ויותר, אבל זאת סוגייה אחרת לאנשים שהם יהודים מלכתחילה וגיורם הוא רק גיור לחומרה.

מיכאל מלכיאור: אני לא מבין מה הקשר?

סלי מרידור: אגיד לך מה השיקולים, ומה ההתלבטויות.

סלי מרידור: לדעתי אנחנו יכולים לתת שירות רק למי שעתיד להגיע למדינת ישראל.

סלי מרידור: לשם כך אנחנו צריכים שתהיה רשימה ידועה על ידי המדינה.

מיכאל מלכיאור: משרד הפנים עובד מאוד לאט שם, זאת אנחנו יודעים.

מיכאל מלכיאור: האנשים שיושבים שם יגיעו לישראל.

מיכאל מלכיאור: בגדול, הם יגיעו, אז הסוכנות יכולה להיכנס לשם לעשות את העבודה כמו שצריך.

סלי מרידור: אנחנו בוחנים את הסוגייה, יותר מזה אני לא רוצה להרחיב עכשיו.

סלי מרידור: הסוגייה נמצאת בבחינה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להוסיף בקשה מצד הוועדה שתבחנו את זה בחיוב ומהר, כבר עבר יותר מדי זמן.

סלי מרידור: אנחנו מעריכים מכבדים ושומעים את הבקשה.

ראובן שלום: המספר הוא בין 65, לקחו בחשבון 20 מיליון זה 90, שליש 30, ועוד 35 שחסרים ב-2004.

סלי מרידור: 65 מיליון שקלים.

סלי מרידור: יש כאלה שמדברים שם על אפס, אני אומר מה המציאות, יש כאלה שמדברים על משהו שהוא קרוב ל-40 שאמור רק להשלים את השנה הראשונה, ולא לאפשר לגייס אנשים לשנה הבאה.

סלי מרידור: הדבר היחיד שיכול לאפשר את התכנית הזאת להמריא - - -

מיכאל מלכיאור: אתם תשלחו חזרה את האנשים באמצע השנה?

סלי מרידור: לא נשלח אף אחד באמצע השנה זה לאלה של אפס.

סלי מרידור: אבל אנחנו לא נשלח אף אחד באמצע השנה, אבל התכנית הזאת היא כל כך חשובה, שאני מקווה שאף אחד לא ירים עליה גרזן.

סלי מרידור: אתה צודק שהמבחן הוא לא בדיבור אלא במעשה.

מיכאל מלכיאור: ולראש הממשלה ולשר האוצר.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נגיע להסכמה די מהר.

סלי מרידור: זה פשוט בנפשנו.

קולט אביטל: הבעיה היא לא התכנון, הבעיה היא הביצוע.

קולט אביטל: בכל זאת, אני חושבת שאנחנו עדיין אמורים לשבת אולי לאיזה דיון קצר על הנושא הזה ונשמח לעשות את זה.

קולט אביטל: יש המון נושאים שבהם נראה לי שהאינטרס המשותף, הרצון והראייה היא משותפת גם בנושא עליית הפלאשמורה, שהיום לדעתי אנחנו צריכים לנהל את המאבק סביב השולחן הזה יחד.

קולט אביטל: וגם בנושא החינוך, הגברתו, חינוך היהודי והציוני בחוץ לארץ.

קולט אביטל: אגב, יש הצעת חוק שהגשנו, חבר הכנסת שלגי ואני, בנושא החוק בארץ לחינוך יהודי וציוני, לחינוך בענייני תפוצות בארץ.

קולט אביטל: גם על זה נרצה לדון איתכם.

סלי מרידור: כן, בהחלט.

קולט אביטל: אני מבקשת להודות לך בשם כולנו.

קולט אביטל: יש כמה דברים פתוחים שאנחנו באמת נודה לקבל את התשובות ואת ההתייחסויות היותר מדוייקות.

קולט אביטל: ישנו פה עיתונאי שרוצה לשאול שאלה.

יצחק הילדסהיימר: לא הייתי בתחילת דבריך, הבנתי שלא הזכרת את שיתוף הפעולה בין הסוכנות לבין "נפש בנפש", תנועת עלייה מארצות הברית.

קולט אביטל: דווקא הזכרנו.

מיכאל מלכיאור: הזכיר, ושיבח.

יצחק הילדסהיימר: אני יודע שלפני חודש וחצי חודשיים הסוכנות באוקראינה יזמה יוזמה מבורכת של כינוס כל רבני אוקראינה לכל חוגיה בנושא של מניעת ההגירה מאוקראינה לגרמניה.

יצחק הילדסהיימר: מה שאני רוצה לשאול, האם יש כבר הדים לתוצאה של פעילות שהתחילה בעקבות הכינוס של הרבנים.

סלי מרידור: "נפש בנפש" עושים שותפות מלהיבה, הלוואי שביחד נגיע עד ל-10 אלפים עולים מצפון אמריקה בשנה אם ירצה השם ובעזרת השם.

סלי מרידור: שנית, לגבי אוקראינה – דיברתי כבר על הנושא של ההגירה לגרמניה.

סלי מרידור: אחד מהדברים שאנחנו מנסים לעשות מעבר לפעולה מול הממשלה בהקשר המדיני, זה ליצור אווירה תומכת בקהילות היהודית עצמן, לעדיפות של היעדים.

סלי מרידור: חשוב להשתמש במינוחים נכונים.

סלי מרידור: איש מכנס הרבנים הזה לא דיבר על מניעת הגירה לגרמניה.

סלי מרידור: הדיבור בכנס הרבנים שאנחנו יזמנו אותו ובירכנו עליו, זה אמירה של הרבנים מאוקראינה מכל הקשת, אמירה מאוד חדה, אם מישהו מחליט לעזוב את אוקראינה, חשוב שיסע לישראל.

קולט אביטל: תודה רבה.