ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 152, 2004-10-12 11:00

קולט אביטל: בוקר טוב לכולם יש לנו היום ישיבה יוצאת דופן אפילו קצת מחוץ לעניין משום שהחלטנו לנסות, יחד עם עוד שני חברי כנסת, לשבת עם מנכ"ל משרד הקליטה כדי למפות מבעוד מועד את הצרכים.

קולט אביטל: בסיום מושב הקיץ של הכנסת הקודמת ישבנו עם ראש הממשלה והבאנו לידיעתו שאם הוא רוצה לקיים את מצוות הבאת העולים הוא גם צריך לתת לזה ביטוי בתקציב.

קולט אביטל: באותה ישיבה הסתבר לנו שהתקציב שיועד בדרך כלל להבאת אתיופים לארץ או לשיכונם לא היה קיים בתקציב.

קולט אביטל: בשבועיים הקרובים אני מניחה שגם התקציב יעלה לדיון, בודאי הוא כבר בדיון בוועדת הכספים ובקרוב יעלה להצבעה ראשונה בכנסת.

קולט אביטל: לקראת אותה ישיבה אנחנו רוצים למפות את הצרכים ולראות כיצד התשתית מצאה את ביטוייה בספר התקציב ואלו מאמצים אנחנו צריכים לעשות מול ועדת הכספים או איזה מאבק אנחנו צריכים לעשות כדי להשיג את התקציבים, כשהדגש היום הוא על טיפול מערכתי בנושא האתיופי.

קולט אביטל: לישיבה הזו הוזמן גם ראובן מרחב בשם הפרוייקט האתיופי, לא הזמנו ארגונים אחרים כי הדיון שלנו כרגע הוא לא מול הארגונים אלא הדיון שלנו הוא כחברי כנסת מול משרדי הממשלה והכוונה היא לראות באיזה מידה ובאיזה יכולת אנחנו יכולים להתגייס ולעזור לקדם את הנושאים התקציביים מול משרד האוצר.

קולט אביטל: שני חברי הכנסת שיזמו את הרעיון הזה הם חבר הכנסת גלעד ארדן וחבר הכנסת אורי אריאל.

קולט אביטל: במקום שנשמע סקירה מסודרת ממנכ"ל משרד הקליטה על מה שעושה המשרד, אנחנו פונים אליך כדי שביחד ננסה לראות מהם סדרי העדיפויות בנושא האתיופי.

קולט אביטל: אני רוצה להזכיר שאחת הישיבות שקיימנו במרוצת הקיץ הייתה בנושא האתיופי, במה שקורה במרכזי הקליטה ובעיקר מה שקורה במרכז הקליטה במבשרת כי גם שם צריכים לדבר על הצרכים.

מירלה גל: אני רוצה בפתח דברי לומר שמשרד הקליטה מייחס חשיבות רבה מאד לכל נושא קליטת עולי אתיופיה בארץ זו האוכלוסייה היחידה שיש מחלקה שלמה שמטפלת בקליטתה וזו האוכלוסייה היחידה שזוכה להקמה של מוקדים במספר ישובים שבהם יש מספר גבוה של עולים מאתיופיה.

מירלה גל: למעשה כמשרד אנחנו משקיעים הרבה מאד הן מבחינת משאבים והן מבחינת מחשבה לגבי תהליך הקליטה של עולי אתיופיה .

מירלה גל: אני לא צריכה להגיד לאנשים מסביב השולחן כמה זה תהליך קליטה מורכב יותר, קשה יותר וכבמבט לאחור אני חייבת לציין שאם מסתכלים על התמונה הכוללת אנחנו בהחלט רואים הצלחות במהלך השנים של קליטת עולי אתיופיה .

מירלה גל: אני לא אומר שאין פה ושם בעיות כפי שיש בכל עליה שהיא, להיות מהגר כשלעצמו זה דבר קשה, יש לזה השפעה על כל העולים ובכללם גם על העולים מאתיופיה, אבל בפירוש נעשית עבודה רבה מאד הן במשרד לקליטת עליה והן במשרדים האחרים על מנת להקל על תהליך קליטתם של עולי אתיופיה.

מירלה גל: אני חייבת לציין שיש אוזן קשבת אצל ראש הממשלה לכל נושא הקליטה של העולים והראייה היא התקציבים שקיבלנו לא רק בשנת 2004, אלא גם תקציבים שקיבלנו בדיונים האחרונים שהיו על תקציב 2005 לתקציב 2005.

מירלה גל: זה בא לידי ביטוי גם במשכנתאות וגם בתקציב נוסף שקיבלנו לכל הנושא של קליטה.

מירלה גל: ניקח לדוגמא את נושא המשכנתאות, אז אם ב-2003 היה לנו תקציב של 100 מיליון למשכנתאות וב- 2004 היה לנו 100 מיליון למשכנתאות, בתקציב 2005 קיבלנו 250 מיליון.

קולט אביטל: קיבלתם כבר?

אורי אוריאל: זה מצב נוח ששרת הקליטה מדברת עם שרת השיכון.

מירלה גל: לא, שרת הקליטה ושרת השיכון שתיהן יחד צריכות לדבר עם שר האוצר, יושב כאן נציג של משרד האוצר, ואכן קבלנו תקציב של 250 מיליון, יתרה מזה, מתוך הבנה למצוקות שקיימות כבר כיום מתוך התקציב הזה של 2005, הסכימו גם להקדים תשלומים ל-2004 כך שחלק מהאנשים יוכלו ליהנות ממענקי משכנתאות על חשבון תקציב 2005.

מירלה גל: אני לא אומרת שבזה אנחנו נותנים מענה מלא לכלל העולים אבל בהחלט למרביתם ואני חושבת שזה צעד חשוב של הממשלה.

קולט אביטל: בזמנו דובר על זה שאו שנותנים הקצבה מלאה ואז זה מספיק פלוס מינוס ל- 300 משפחות, או שנותנים הקצבה קטנה יותר ואפשר לשכן יותר משפחות.

מירלה גל: יש מפתח של כמה זכאי כל עולה על פי גודל המשפחה, את המשכנתאות אנחנו קודם כל מתנים לאלה שהם בעלי משפחות ולא ליחידים או קשישים.

מירלה גל: את הקשישים נכניס יותר למקבצי דיור, בודדים אנחנו מקווים שיקל עליהם למצוא פתרון אבל ראש סדר העדיפויות שלנו הוא מתן מענה למשפחות בתקציב של 100 מיליון ₪ אנחנו יכולים להוציא כ- 1200 נפשות ממרכזי הקליטה.

אורי אוריאל: אם יש 300 עולים בחודש?

מירלה גל: אז צריך בסביבות 300 מיליון בשנה וחסר לנו לכל שנה וחסר גם משנים קודמות.

מירלה גל: הצפי שלנו שבסוף שנת 2005 נהיה בחוסר של כ- 120 מיליון.

מירלה גל: אני חושבת שבהחלט עשינו צעד משמעותי.

קולט אביטל: אבל זה לא מכסה את כולם, יש פקקי תנועה.

אורי אוריאל: אם הייתם מקבלים עוד 120 או 130 מיליון ש"ח אז הייתם נשארים ברמת הקליטה הנוכחית?

אורי אוריאל: אם שרת הקליטה תחליט להעלות 600 עולים אז על כל אלף עולים צריך מאה מליון.

מירלה גל: על בסיס החישוב של 3000 עולים בשנה פלוס מינוס זה מה שאנחנו צריכים לפחות עד הרבעון האחרון של 2005 אנחנו אמורים להיות מסודרים אני חושבת שזה בהחלט צעד משמעותי

קולט אביטל: את יכולה להגיד לנו כמה אנשים נמצאים היום מעבר לזמן במרכזי קליטה?

קולט אביטל: גם שם נוצר פער.

מירלה גל: במרכזי הקליטה יש כיום כ- 6000 עולים למעשה אין כמעט משפחות שתאריך היציאה שלהם עוכב משום שפתחנו עכשיו מחדש את נושא המשכנתאות ואנחנו מאמינים שעד סוף השנה עוד משפחות תצאנה.

קולט אביטל: האם הסיבה שבגללה תקועות היום משפחות ולפעמים גם מעל לשנתיים היא הפקק שנוצר כתוצאה מחוסר תקציבים בתקופה מסוימת תקציבים שנועדו להוציא אותם משם, או האם הסיבה להישארות רובם זה שהם לא סיימו לימודים?

קולט אביטל: מירלה גל: מרביתם נשארו משום שלא סיימו את הגיור.

אורי אוריאל: מבחינה תקציבית התקציב של עולי אתיופיה הוא סעיף נפרד?

אורי אוריאל: נניח שנשאר עודף אצל עולי אתיופיה אתם יכולים להעביר אותו לעולים אחרים?

מירלה גל: צריך לעשות הפרדה.

מירלה גל: תקציב משרד הקליטה בנוי ממספר מרכיבים.

מירלה גל: ליחידה האתיופית יש את התקציב שלה אבל מעבר לכך יש דברים שנכנסים בתוך התקציב הכולל זאת אומרת מעבר למה שמוקצה ליחידה האתיופית, יש גם תקציב שבסעיפים אחרים של משרד הקליטה שמיועד עבור המשכנתאות.

מירלה גל: לשום אוכלוסייה אחרת היום אין מענקי משכנתאות.

אורי אוריאל: נניח שאת רוצה להעביר 20 מיליון ש"ח למענקים למעל מיליון הלוואות.

אורי אוריאל: יש דבר כזה שאומרים שכל מענק שווה עשרה שקלים הלוואה, זאת אומרת שזו תקנה מיוחדת ואת צריכה לשבת על זה עם האוצר.

מירלה גל: התקציב של מענקי המשכנתאות בסיכומו של דבר יושב במשרד השיכון, אנחנו נותנים את הזכאות, אבל פיזית הוא יושב בתקציב משרד השיכון.

מירלה גל: הוא בהחלט צנוע ומאחר והיום זו האוכלוסייה היחידה שמקבלת מענקי משכנתאות, אין הרבה משחק לעשות עם התקציב משום שמענקי המשכנתאות בוטלו.

אורי אוריאל: נניח שיש תכנית עליה לעולי צרפת, יש תכניות כלליות ויש תכניות מיוחדות, נניח שבתכנית הזו יש עכשיו עודף או חוסר, משם אפשר להעביר לדבר אחר?

מירלה גל: כל דבר זה תקנה ואם צריכים להעביר מתקנה אחת לשניה צריכים ללכת לאוצר, לוועדת הכספים וכו', אבל אנחנו בפירוש מבצעים העברות בתוך המשרד.

אורי אוריאל: האם את יכולה לעשות הערכה בקצב העלייה הנוכחי, אנחנו ב- 12 באוקטובר מהו העודף התקציבי של המשרד בגלל חוסר מימוש העלייה מול התחזית?

אורי אוריאל: אני מבין שבפועל יש פחות מהתחזית.

מירלה גל: התקציב היחידי שיכול להיות בו עודף בסוף שנה אם מגיעים פחות עולים זה תקציב סל הקליטה.

מירלה גל: כל השאר אלה פעילויות שאנחנו מבצעים אותם ממילא.

מירלה גל: סל קליטה מחושב פר עולה זאת אומרת אם עולה לא מגיע אז מגיעים פחות ואין סל קליטה.

מירלה גל: בסיס החישוב של סל הקליטה בתחילת שנה הוא כזה שהוא לא תמיד עונה על מספר העולים ולעיתים אנחנו צריכים לפנות לאוצר ולקבל תוספת לסל קליטה שאין לנו בעיה עם זה.

קולט אביטל: מה היה התקציב לסל הקליטה ל- 2004 והאם מיציתם אותו?

מירלה גל: מעבר לסל הקליטה, כל שאר הדברים הם לא פונקציה של מספר עולים, אולי מרכיב אחד שאולי הוא בתקציב שפר אדם זה דמי קיום, למשל אנשים שנמצאים בקורסים והשתלמויות למיניהם אנחנו משלמים להם דמי קיום ואז אם יש פחות אז פחות אנשים יקבלו דמי קיום.

מירלה גל: כל השאר הם פעילות שהמשרד עושה וזה לא חשוב אם בשנה נתונה הגיעו מספר עולים שונה כזכור אנחנו מטפלים בעולים לא רק בשנת עלייתם אלא גם 10 ו- 15 שנה לאחר מועד עלייתם אם אנחנו מדברים על עולי אתיופיה אנחנו מטפלים 15 שנה ויתרה מזו יש לו הרבה פעילויות שאנחנו נותנים גם לכאלה שנולדו בארץ.

דניאל טופז: תחזית העלייה מבחינת סל הקליטה זה 20,000 עולים זה מה שמופיע בחוברת התקציב.

קולט אביטל: כמה הגיעו עד עכשיו?

דניאל טופז: אני מקווה שנצליח להגיע ל- 20000 עד סוף השנה.

קולט אביטל: זו אמירה עצובה.

דניאל טופז: אני אומר את זה כאיש משרד הקליטה וכישראלי.

דניאל טופז: צריך לקחת בחשבון שהחל מהשנים האחרונות אז כל העולים מקבלים את סל הקליטה לא רק כעולים מארצות מצוקה ויש למשרד תכניות לעידוד עליה מצרפת ומארצות אחרות וזה נלקח בחשבון מסגרת סל הקליטה.

מירלה גל: כל עולה שמגיע מקבל סל קליטה.

קולט אביטל: לנושא שלמענו אנחנו נפגשים הישועה לא תבוא מהסעיף התקציבי הזה.

קולט אביטל: אם אנחנו צריכים לדבר על כיסוי הצרכים ועל קליטה נכונה ועל סיוע לקהילה הספציפית הזו, גם אם נשארו שם עודפים זה לא העניין.

מירלה גל: דברנו רק על מענקי משכנתאות כמובן שמעבר לכך יש עוד תקציבים רבים אחרים שמיועדים לקהילה האתיופית.

מירלה גל: כל התקציבים של מרכזי הקליטה מחולקים לשניים אחד זה השכירה הפיזית של מרכזי הקליטה, מתוך כ- 6500 שנמצאים במרכזי קליטה 4500 מתוקצבים על ידי משרד הקליטה, כ- 2000 מיטות הם מיטות של הסוכנות אנחנו נמצאים במגמת עליה יותר ויותר מרכזי קליטה שמדינת ישראל מממנת אותם באמצעות משרד הקליטה אנחנו צפויים לפתוח עוד מספר מרכזים גם השנה וגם בשנת 2005 גם על זה קבלנו תקציב מיוחד ממשרד האוצר.

רומן ברונפמן: זה בגלל עליה במספרים האבסולוטיים של העלייה או התעכבות של העולים מהשנים הקודמות, או גם וגם.

מירלה גל: זה בעיקר כתוצאה מהעלייה.

מירלה גל: כשקבלנו את מענקי המשכנתאות אנחנו לא צופים למחצית שנת 2005 שאנשים לא יקבלו.

מירלה גל: כאמור תקציב מרכזי הקליטה הוא בחלקו לשכירות הפיזית ובחלקו לפעילות אנחנו משקיעים הרבה מאד בפעילות במסגרת מרכזי הקליטה, פעילות שנעשית בתחום החינוך הרווחה התרבות, פעילות הסברתית בתחום הבריאות הם מקבלים הרצאות בנושא שיקום ודיור כדי שידעו לאן ללכת.

קולט אביטל: הכשרה מקצועית נעשית אצלכם?

מירלה גל: אני רוצה להסביר שכל עוד העולים נמצאים בתהליך של הגיור והעברית הם לא יכולים לעשות גם הכשרה מקצועית.

מירלה גל: לאלה שמסיימים חלק מהמרכיבים, אנחנו מאד משתדלים לתת כלים בסיסיים אבל ההכשרה מקצועית עצמה נעשית בעיקר אחרי שיוצאים ממרכזי הקליטה.

מירלה גל: בין אם באופן עצמאי של משרד הקליטה או יחד עם משרד התמ"ת, שירות התעסוקה הג'וינט הסוכנות ועוד מיני גורמים כמו קרנות ידידות שמסייעות לנו, אנחנו עושים קורסים והשתלמויות שחלקם נעשים במוקדי הקליטה, בני העדה האתיופית מפוזרים ביותר מעשרה ישובים אז כמובן שאנחנו עושים פעילות לא רק במרכזי הקליטה.

מירלה גל: אנחנו עושים קורסים הכשרות והשמות.

מירלה גל: הכוונה שלנו בחודשים הקרובים עד סוף השנה לפתוח מרכז מיוחד לעולים אקדמאים אתיופים, מעבר לכך יש הרבה קורסים והכשרות שנעשות אם באמצעות מרכז הקליטה או דרך המסגרות השוטפות במרכז, אגף התעסוקה והמחלקה האתיופית.

מירלה גל: מעבר לכך, באמצעות אגף קליטה בקהילה אנחנו מייחדים גם תקציבים לקליטה בקהילה אם זה באמצעות הרשויות או באמצעות פרוייקטים.

מירלה גל: כל רשות שמקבלת תקציב לקליטה בקהילה במסגרת הנהלים להפעלת התקציב הם צריכים לייעד חלק מהפעילויות לאוכלוסייה האתיופית.

מירלה גל: מעבר לכך, אנחנו כמשרד יוזמים תכניות שאנחנו ממנים אותם, תכניות שבחלקן כמובן גם בני העדה האתיופית נהנים מהן.

מירלה גל: אם אלה תכניות מניעה לשימוש באלכוהול וסמים, תכניות לטיפול בנוער בסיכון, תכניות כמו מסיכון לסיכוי, פלא, אופק, שבחלקן בשיתוף פעולה עם משרד החינוך וגופים אחרים.

מירלה גל: חלק מהתקציב הולך אליהם ולאוכלוסייה האתיופית.

מירלה גל: כך שמעבר לתקציב שצבוע בספר התקציב כתקציב היחידה האתיופית, יש עוד הרבה מאד תקציבים אחרים מתוך תקציב הפעילות השוטף של המשרד.

קולט אביטל: מישהו יכול לתת לנו תמונה כוללת באיזה תקציב מדובר עם נושא המשכנתאות הפעילות השוטפת של האגף המיוחד, מרכזי הקליטה, באיזה תקציב כולל אנחנו מדברים?

מירלה גל: אני יכולה לומר שתקציב היחידה האתיופית עמד על קצת מעל 60 מיליון ש"ח.

מירלה גל: מתוך תקציב קליטה בקהילה עוד כבין חמישה לשבעה הולכים לאוכלוסייה האתיופית, בתעסוקה עוד כעשרה מיליון בתכניות בתחום הרווחה עוד כשני מיליון.

מירלה גל: לגבי מרכזי קליטה ומענקי משכנתאות, זה יהיה כ- 250 בשנת 2005, ב- 2005 הצפי גם שתקציב מרכזי הקליטה יהיה סביב ה- 80 מיליון.

מירלה גל: אנחנו גם יודעים לעגן משאבים זאת אומרת מעבר לתקציב שהוא תקציב משרד הקליטה, מאחר ויש לנו שיתופי פעולה עם גופים אחרים כמו הסוכנות או הג'וינט וקרנות אחרות אז לפעמים על כל שקל שלנו אנחנו מצליחים להביא עוד שקל או שניים מגופים אחרים כך שהתקציב המיועד בסופו של דבר הרבה יותר גדול.

מירלה גל: אנחנו פונים למשרד האוצר כדי לקבל תקציב נוסף כמצ'ינג ממשלתי לפרויקט הלאומי האתיופי.

מירלה גל: אני חושבת שאנחנו מדברים על תקציבים יפים שמיועדים לקהילה, מובן שכל תקציב נוסף שנקבל נדע מה לעשות אתו הוא לא ילך לאיבוד, אבל בגדול אי חייבת לציין שהייתה היענות טובה של האוצר לבקשות שלנו של שרת הקליטה לתקציב 2005, גם בתחום של המשכנתאות וגם קבלנו תוספת תקציב ליחידה האתיופית לצורכי הדיור.

קולט אביטל: אם אני צריכה לתת תמונה כוללת אז אני רואה שלשנה הבאה יש פלוס מינוס 250 מיליון למשכנתאות ועוד 159 מיליון על כל מה שמנית שזה 60 מיליון ליחידה האתיופית 7 מיליון לקליטת קהילה עשרה לתעסוקה שני מיליון לרווחה ועוד 80 מיליון למרכזי קליטה.

מירלה גל: נפריד את מרכיב הדיור ממרכיב הפעילות.

קולט אביטל: בסדר.

מירלה גל: בלי ה- 80 מיליון זה פחות או יותר התקציב שאנחנו מייחדים לפעילות פרופר, לא לקירות אלא לפעילות.

אורי אוריאל: צריך להדגיש שזה לפי 300 עולים לחודש.

מירלה גל: זה עבור האוכלוסייה שנמצאת ארץ שחלקה בדיור קבע וחלקה במרכזי קליטה.

מירלה גל: חשוב להדגיש שכל הפעילות במרכזי הקליטה, ואולי זה קשור לדיון הקודם שהתקיים בנושא, כל הפעילות במרכזי הקליטה ממומנת על ידי משרד הקליטה לא על ידי הרשויות המקומיות.

מרינה סולודקין: לפני שאני אומר כמה מילים בנושא שלנו פניתי אליכם עם בקשה של הוטראנים ממלחמת העולם השניה, לא להעביר אותם משני החדרים בבניין של משרד הקליטה בתל-אביב לחדר אחד, זו שנה חשובה כי זה 60 שנה לניצחון.

מירלה גל: זו שנה מאד חשובה, אני רוצה להגיד לך שהנושא של הוטראנים מאד מטריד אותי לא רק משום שזה 60 שנה לניצחון ובוודאי שלא משום שזו שנת בחירות אלא אני חושבת שהעם היהודי ומדינת ישראל חייבת הרבה לאנשים האלה.

מירלה גל: אני לא רוצה שנרחיב את הדיבור מדוע נאלצנו לצמצם, אני אסביר לך בדיוק למה אחר כך ותביני שיש לנו סיבות טובות.

מרינה סולודקין: גם בלי הסברים אני אומרת שזה חבל מאד.

מירלה גל: אני מבטיחה לך שאני אעשה כל מאמץ למצוא להם מקום חלופי מתאים.

מרינה סולודקין: זה מאד חשוב שהתחלנו דיונים בנושאים תקציביים, אני אומרת שקליטה איכותית זה קודם כל דיון הכשרה מקצועית והסבה מקצועית.

מרינה סולודקין: יחד עם חבר הכנסת ארדן הקמנו לובי למען העולים בכנסת, ללובי הזה קיבלתי פניות בנושא עבודה מקצועית של עולי אתיופיה אקדמאים.

מירלה גל: אמרתי שאנחנו הולכים יחד עם הקרן לידידות לעשות תכנית מיוחדת להשמת עולים אקדמאים אתיופים.

מרינה סולודקין: זה חשוב כי אם לא תהיה אליטה לא תהיה קליטה טובה באמת.

מירלה גל: אני חייבת לציין כהצלחה שבתקציב 2005 קבלנו תוספת מיוחדת של 40 מיליון לנושא תעסוקה אז כמובן שזה לכלל העולים וחלק מזה ילך גם לעולים מאתיופיה.

קולט אביטל: כיוון שזה לא הנושא אני לא רוצה להעלות אותו עשינו כמה דיונים ואני חושבת שאחרי שעוזבים את מרכזי הקליטה ונמצאים בתוך הדיור זה קצת מאוחר להתחיל אז בהכרה מקצועית, אבל אני רוצה שנקיים דיון נפרד על העניין הזה.

אורי אוריאל: אני רוצה להודות לך, יו"ר הוועדה, שנענית לבקשה.

אורי אוריאל: אני חושב שזה נכון להיערך עכשיו לתקציב ולא לבוא בלילה האחרון או לילה שאחרי ולא להבין מה קרה לנו, למרות שוועדת כספים היא זו שמאשרת אבל זו הוועדה המקצועית.

אורי אוריאל: יש יתרון בללמוד את הנושא בנחת יחסית, נראה לי שהוועדה תתייצב לימין המשרד בדברים שיימצאו כבעלי עדיפויות, אני חושב שאפשר לעזור למרות שהדיון עצמו וההחלטה תהיה בוועדת הכספים ובמליאה.

אורי אוריאל: קודם כל צריך לברך על כל מה שנעשה.

אורי אוריאל: בהחלט יש תכנית מיוחד לעולים מאתיופיה ותשומת לב אחרת, זה לא מספיק למרות שגם זה ראוי לציון.

אורי אוריאל: אני בא מוועדת חוץ וביטחון מסקירה על הטרור העולמי בעקבות האירוע הטרור קשה שהיה בסיני.

אורי אוריאל: אחד המקומות המאוימים הוא אתיופיה ואני לא מציע לאף אחד לעצום את העיניים, אם לא יודעים, וקורה, אין מה לעשות אבל במקומות שיודעים...

אורי אוריאל: בלי לחולל פאניקה כי זה לא תפקידנו, אבל זה מידע שידוע לא מעכשיו.

אורי אוריאל: לפני זה צריך להגיד דבר יותר בסיסי, אני לא מכיר קליטה כזו של עולים במקום אחר בעולם, העם היהודי בעניין הזה יש לו מסורת יוצאת מהכלל וזה כאילו ברור לנו.

קולט אביטל: זה לא נכון כי היה דבר כזה בארצות הברית.

אורי אוריאל: לא כמו ישראל עם קבוצה ספציפית.

אורי אוריאל: אני רוצה לומר שזה כאילו מובן מאליו וזה מאד לא מובן מאליו וקבע את זה העם היהודי לדורותיו ואין בדבר הזה שום דבר חוץ מאתיופיה.

אורי אוריאל: אני לא מבין את השיקול, אם השיקול הוא תקציבי אז תגידו לנו וננסה לעזור כדי שבעיית התקציב לא תהיה מחסום, נמפה את הבעיות וננסה לעזור כי המצב הזה הוא כתם.

אורי אוריאל: אם הממשלה האתיופית הייתה אוסרת אז משרד החוץ היה צריך לטפל בזה.

אורי אוריאל: שמעתי ממשרד החוץ שאמר שאין מגבלה, רק לא לעשות מבצע, לא בלילה אחד לקחת 20,000 ולהיעלם ובאמת לא נראה לי שמישהו מתכנן את זה כי זו לא מציאות של מבצע שלמה או משה.

אורי אוריאל: לכן צריך לרכז כל מאמץ של חברי הוועדה והממשלה, לא 300, לא 600 ולא 900.

אורי אוריאל: יש בעיה עם משרד הפנים שיש בדיקה של כמות העולים מי זכאי לעלייה על פי מה.

אורי אוריאל: הבדיקה הזו, לפי הכותרת שלה מאד איטית למרות שדובר על זירוז והיא עדין מאד איטית.

אורי אוריאל: אם הבעיה היא תקנים וכסף תאמרו לנו ונראה אם אנחנו יכולים לעזור, אבל חזקה על שר הפנים, והוא אומר לי את זה כל פעם, אז אני לא מבין איפה אנחנו מתעכבים ולמה הדיון צריך להיות על כמה מביאים.

אורי אוריאל: יש כרגע למיטב ידיעתי כ- 1600 שיש להם אישורים והם אחרי הבדיקות, אז למה 300?

אורי אוריאל: כי התנאים שם כל כך טובים?

אורי אוריאל: מלון חמישה כוכבים?

אורי אוריאל: הילדים לומדים כל היום בבית ספר?

אורי אוריאל: רק אתמול שמעתי שנסגר בית ספר.

אורי אוריאל: למה אנחנו צריכים את זה, תביאו אותם.

אורי אוריאל: חשוב לי שתסבירו מה הבעיה.

אורי אוריאל: אם אומרים שאין אישורים ביד כי משרד הפנים לא הספיק ויש לו פקיד אחד, זה נשמע קצת "בוקי סרוקי" אבל אני אומר את זה בעדינות כי לא חקרתי עד הסוף.

אורי אוריאל: אבל גם אם יש רק אלף למה הם צריכים להיות שם עוד חודש?

קולט אביטל: כי יש החלטת ממשלה על זה.

אורי אוריאל: החלטת הממשלה אומרת שאחרי שהגיעו רק מאה עולים, שזו ממש בושה להזכיר את זה, אז ראש הממשלה אמר להגביר את הקצב לפחות ל- 300, ותקנו אותי אם אני טועה.

אורי אוריאל: אני אומר שאני לא המומחה הבינלאומי לכל אבל בעיקר תנסו להסביר לי, איך מורידים את המכסות כך שכל מי שיכול, עולה.

אורי אוריאל: אם יש בעיות תגידו איפה הפקקים וננסה.

אורי אוריאל: כל מי שיושב פה, אנחנו רוצים להתגייס לטובת העניין, זה דיון לקראת 2005 בהיבט תקציבי, למרות שאני לא חושב שהבעיה היא תקציבית, תגידו איפה הבעיות, וננסה ביחד לפתור אותם.

גלעד ארדן: גם אני רוצה להצטרף לברכות אליך גברתי היו"ר, על קיום הדיון, אני חושב שחבר הכנסת אוריאל מיצה את מרבית הדברים, יזמנו את הדיון הזה והיינו גם בפגישה עם סליי מרידור, כי גם אני מאמין, ואני חושב שרבים מחברי הכנסת מאמינים שהמכסה הזו של 300 לחודש היא ממש כתם, זו ההגדרה הנכונה ויום יבוא ואנחנו מאד נתבייש על כך, חברי כנסת יחד עם כל המערכת שמנהלת את מדינת ישראל, כשיגידו שהיו שם יהודים שיכלו לעלות ולא עשינו את כל שביכולתנו להעלות אותם.

גלעד ארדן: משיחות שעשיתי בעבר, גם עם שרת הקליטה גם עם חברי כנסת משינוי, למרות ששר הפנים אומר שאין שום בעיה, הבנתי כחבר כנסת ואני לא אומר שאני מומחה בנושא ולכן ביקשנו את הישיבה, שיש שתי בעיות, האחת זה כסף, שבגלל זה יש את המכסה הזו והבעיה השניה שאומרים שלא יודעים איפה זה ייגמר, ואין אפשרות לפתור את זה.

גלעד ארדן: אמרנו שנעשה כמיטב יכולתנו כדי להבין איפה הבעיות שלכם בנוגע להסרת המגבלה הזו על המספרים, שלדעתי זה דבר מזעזע.

גלעד ארדן: אנחנו רוצים להבין ממשרד הקליטה מה הבעיה.

גלעד ארדן: אם זה כסף, אז בכמה כסף מדובר, אולי נוכל לגבש קבוצה גדולה של חברי כנסת שיתנו את תמיכתם בתקציב בפתרון הבעיה הזו.

אורי אוריאל: אני חושב שלא יהיה צורך.

גלעד ארדן: אני גם מאמין שלא יהיה צורך, אני לא אומר שזו דרך הפעולה היחידה אבל בואו נשים את האצבע על הבעיה, זה התפקיד והאחריות של משרד הקליטה וקודם כל שלנו כחברי כנסת.

רומן ברונפמן: יש לי התייחסות אחת ושתי שאלות.

רומן ברונפמן: הייתי עד לתהליך בניית התקציב ואני יודע שהנושא של המשכנתאות באמת יצא גבוה מאד ואני רוצה לברך אתכם שהשגתם את מה שרציתם, למרות שאני יודע שאף פעם זה לא מספיק, אם אני מבין נכון זה מסדר כ- 800 משפחות.

אורי אוריאל: בעלייה אחרת יש מגבלה או שכל עולה מקבל משכנתא?

רומן ברונפמן: תתעורר, אין יותר משכנתאות.

אורי אוריאל: אני שואל על הלוואות, גם הלוואות זה באישור האוצר ובסבסוד

קולט אביטל: אצל האתיופים רוב המשכנתא זה מענק ואין את זה לאף אחד אחר.

אורי אוריאל: אלה הלוואות של הממשלה.

קולט אביטל: הלוואות של הבנקים, זה גם סעיף שלא מנוצל, זה אחד מסעיפי תקציב משרד השיכון שלא נוצל בוודאי לא עד תומו בגלל התנאים.

קולט אביטל: כל עוד היה מרכיב של מענק במשכנתא, גם האנשים לא התקשו להחזיר.

קולט אביטל: היום המענק לא קיים, המשכנתא קיימת.

אורי אוריאל: אני רוצה לשאול את נציג האוצר, נניח שהיה שיטפון "כאפיקים בנגב", האם יכול להיות מצב שהאוצר יגיד שבנתונים של ההלוואות האלה, בריבית מסחרית של הבנקים וכל מה שנאמר פה, שהאוצר יגיד שנגמר לו הכסף למשכנתאות?

אודי בן דרור: אני אקדים ואומר שאני לא מומחה גדול בתקציב של משרד השיכון, זה בתחום שלהם ואני מכיר את תקציב משרד הקליטה.

אודי בן דרור: הנושא הזה של הלוואות למשכנתאות חל לא רק על עולים מאתיופיה אלא גם על עולים אחרים וזה לא אפיק הסיוע היחידי, יש גם סיוע שכר דירה שניתן להרבה קבוצות.

רומן ברונפמן: לא זו הבעיה אבל יש לה השלכות על מספר המורשים לעלות או על מספר העולים.

רומן ברונפמן: ההערכה שלי היא שזו אחת הבעיות שמכתיבה את הקצב כי בסופו של דבר הקליטה של יוצאי אתיופיה היא קליטה יקרה, ואני לא מתבייש להגיד את זה.

רומן ברונפמן: מה שמעניין אותי הוא מה אחוז יוצאי אתיופיה שעוברים את הגיור בשנתיים שלוש האחרונות מכלל העולים.

9315: 99.9%

רומן ברונפמן: ציפיתי לתשובה הזו.

מירלה גל: הם נכנסים מתוקף חוק הכניסה, והם חייבים.

רומן ברונפמן: רציתי לחדד את זה עוד יותר, התחושה שלי, ואני אומר את זה בזהירות בלי לקחת בחשבון את כל הנושא התקציבי, שכל מי שקיבל אישור חובה עלינו לזרז את ההליך.

רומן ברונפמן: אפילו לא מסיבות סנטימנטליות רגשיות או ערכים של קליטת עלייה, כי אחר כך הקליטה של אותם מתעכבים מאתיופי תהיה יקרה יותר מסובכת יותר ובעייתית יותר.

גלעד ארדן: הסוכנות הזמינה עכשיו מחקר כלכלי כמה יעלה לה בגלל עיכוב.

רומן ברונפמן: לא ידעתי על זה אבל זה היגיון פשוט

קולט אביטל: תוכל לפרט את הסיבות?

רומן ברונפמן: שירותי החינוך, התנאים שהם נמצאים שם, האפקטים המצטברים התסכול המצטבר, הכל ביחד.

קולט אביטל: שאלתי את השאלה הזו הרבה פעמים, מדוע לא מתחילים את תהליך הקליטה כבר שם.

קולט אביטל: מדוע לא מתחילים ללמד אותם שם, מדוע לא מתחילים א תהליכי הגיור שם כשהם יושבים שנתיים תוך המחנות.

רומן ברונפמן: זה שינוי גדול מידי, הם לא מסוגלים.

רומן ברונפמן: אם אתם רוצים לרכז מאמץ, אתם צריכים להתמקד באלה שקיבלו את האישורים.

רומן ברונפמן: אל תנסה לשנות את המכסה תלך על נושא הזה יש בן אדם שנמצא שם עם אישור ממשרד הפנים וזו זכותו וחובתו.

רומן ברונפמן: שם צריך להיות מאמץ משותף שלנו, ובכל קנה מידה, אדם שקיבל אישור יעלה וכמה שיותר מהר יעלה יהיה יותר טוב לו ולמערכת הפוליטית.

רומן ברונפמן: רציתי לשאול גם על המצ'ינג של שני מיליון ש"ח.

קולט אביטל: אנחנו נעשה את זה בצורה מסודרת, קודם כל אני רוצה לבקש התייחסות של משרד הקליטה ושל משרד הפנים אם יש סיבה עקרונית או הצדקה לנושא המכסות.

קולט אביטל: האם יש אפשרות לשנות את זה או לא.

מירלה גל: אני חשבת שההתייחסות המתאימה לזה היא של משרד הפנים אבל בכל זאת אני אגיד שלא משרד הקליטה קובע מי זכאי או לא זכאי לעלות וכמה.

מירלה גל: הייתה החלטת ממשלה התפקיד שלנו כמשרד קליטה הוא לעשות את הטוב יותר לקליטת העולים ולא חשוב מאיפה.

קולט אביטל: זאת אומרת שזו שאלה שאת לא מתייחסת אליה הקווטות זו לא את.

מירלה גל: אני רק אומרת שהתפקיד שלנו הוא לקלוט הכי טוב שאפשר.

אורי אוריאל: אבל מהי עמדתכם, נניח שראש הממשלה מזמן דיון על העניין הזה, דרך אגב היה כתוב שלקראת סוף השנה הזו הנושא ייבחן מחדש.

קולט אביטל: אם אני לא טועה הוקם צוות בראשותו של שר הפנים, אפשר לקבל הסבר על זה?

אלי ורון: יכול להיות שיש עירוב מושגים מסוים, לגבי הנושא של עליה, דהיינו זכאי חוק השבות והעלייה היא על פי חוק השבות, אין שום מגבלה, שום קווטה על עולי אתיופיה שאין על מדינה אחרת.

אלי ורון: אמר את זה שר הפנים במפורש שכל זכאי שבות לעלייה משהוכחה זכאותו, מגיע, ולא משנה אם יש אחד 300, או 3000.

אלי ורון: אין מצב שבו זכאי עליה לא יגיע.

אלי ורון: כל הנושא שנולד הוא אחר, משנגמר גל העלייה הגדול ב– 98 הייתה החלטת ממשלה שאמרה שלאחר שהבאנו על פי חוק הכניסה אנשים שלא היו זכאים, באופן חד פעמי מעכשיו יעלו אך ורק אלה שהם זכאי חוק השבות, הם עולים ואין על זה שום מכסה או שום אפליה לרעה של האוכלוסייה האתיופית מול אוכלוסיית עולים ממקום אחר.

אלי ורון: מה שקרה הוא שמאותם 5000 איש שעלו בקבוצה אחת היו אנשים שאינם יהודים כיום אלא מזרע ישראל מצד אימותיהם מהרבה דורות שמאז הם נוצרים ושעל פי ההלכה, במידה והם מביעים את רצונם זכותם לשוב לעם היהודי ולעשות טקס של גיור מזורז כזה או אחר אבל לא עולים בצורה חלקה ללא טקס גיור דתי ולכן הם רוצים להגיע לפה על מנת לעבור את התהליך פה ואז לקבל בדיעבד מעמד עולה.

אלי ורון: מאחר ומדובר באנשים שהם אינם זכאי עליה, דובר בזמנו, לאחר שאותם 5000 הובאו, ולכאורה המחנות היו אמורים להיסגר כי לא היו שם עוד אנשים, ותוך שנה נבנתה רשימה של כ- 24,000 אחרים ונשאלה השאלה אם מ- 500 שבזה נסגרו המחנות גדלו ל- 24,000 כמה יגדלו בהמשך, ואם כן איך אנחנו נערכים לזה.

אלי ורון: הוחלט במסגרת אותם ישיבות ועדות שרים, בישיבה שנעשתה בהשתתפות ראש הממשלה בפברואר השנה שמנהל האוכלוסין יבדוק בצורה מוסמכת כמה באמת כאלה יש, והוחלט שעד כה קצב העלייה שהיה קיים שהיה בין 250 ל- 300 לחודש ימשיך, דהיינו זה יהיה קצב הבדיקה והאישור הסופי מי מזרע ישראל.

אורי אוריאל: לא הוחלט על קצב הבדיקה אלא על קצב עלייה.

אלי ורון: הוחלט על קצב ההגעה ארצה במסגרת היכולות התקציביות והאחרות, אבל בהחלטת הממשלה מפברואר 2003, שנגדה את זו שהייתה מ- 98, נאמר שבמיידי יש לבדוק את השלמת הרשימה, על כל השאר ועדת השרים דווחה על מקורות תקציביים וארגונים אחרים, כאשר שרת הקליטה בין היתר אמרה ולו רק מקומות פיזיים במרכזי קליטה, איפה אני שמה את האנשים האלה, זה מתפקידי ועדת השרים.

אלי ורון: בישיבה האחרונה של ועדת השרים סוכם שתיבדק הרשימה ואת זה יציג מנהל האוכלוסין, אני מניח שבימים אלה בקרוב היא וודאי תכונס שוב על סמך אותם נתונים שיש ובמידה ותהיה התקדמות תקציבית מעבר לתקציבי עולים שהם לא מוגבלים לאותה קבוצה שהיא לא קבוצה זכאית חוק שבות.

אורי אוריאל: בשורה תחתונה מה שאתה אומר זה שאנחנו עומדים בפני סיכום לזרז את קצב בדיקת הזכאים לכניסה לישראל, זה אומר שהבג"צ שעומד לפתחם מזרז אותם ואחרי הבג"צ להערכתי זה לא יתקדם כך.

אורי אוריאל: יש עכשיו בג"צ למה הם לא התחילו ולא סיימו למרות ההחלטה.

אורי אוריאל: דבר שני אתה אומר את מה שאומר חבר הכנסת ברונפמן, שבמידה מסוימת הנושא התקציבי והארגוני מעכב את ההליך בגלל הצרכים המיוחדים של מרכזי הקליטה.

אלי ורון: אני רק אוסיף לצורך ידיעת הוועדה כחלק מהאינפורמציה שעלתה פה מוועדת שרים, שהמצב הבריאותי שם בהחלט לא מצב בריאותי ירוד.

אורי אוריאל: אתה מקבל את הביטוח הרפואי שם?

אלי ורון: אם הייתי אתיופי רגיל הייתי שמח לקבל את הטיפול הזה.

אורי אוריאל: אבל הוא יהודי הוא לא אתיופי רגיל, הוא בן עמך, זו אמירה מאד מקוממת.

אורי אוריאל: יש אנשים בכל העולם שעולים לישראל, אם הוא היה רגיל הרי לא היית מטפל בו בכלל.

אלי ורון: שאלת לגבי הרמה הרפואית.

אורי אוריאל: והתשובה שלך מאד מקוממת.

אלי ורון: אני אנסח אותה אחרת.

אלי ורון: לפי הדוחות הרפואיים של רופאי הג'וינט שמטפלים באנשים שם רמת הטיפול הרפואי גבוהה יותר מאשר בשאר האוכלוסייה האתיופית ושיעורי תמותה לא שונים מאלו המקובלים במדינת ישראל.

אלי ורון: דבר שני שאמרה גם ממשלת אתיופיה במסגרת מגעיה, שהבעיה היא הריכוז של אותם אנשים.

אלי ורון: עצם העובדה שמגיעים משם לכפרים, בחלק מהמקרים מעודדים להגיע מהכפרים, יושבים את אותם כמה שנים, במשך אותו תהליך קליטה במקום לשבת בכפרים שלהם ולעבור את תהליך המיון ואז להגיע ארצה ברגע שצריך וזה חלק משורש הבעיה שלא כל כך תלויה לא במשרד הפנים ולא במשרד הקליטה לצורך העניין הזה.

אלי ורון: זו בעיה שאנחנו לא מתעלמים ממנה ואנחנו מתמודדים אתה בעזרת אותם שליחים שנמצאים שם במרכזים.

אלי ורון: רציתי בסך הכל לעשות את ההבחנה כי עלול היה להישמע מכאן שכאילו קיימת אוכלוסייה של זכאי עלייה ויש אפליה לרעה של אוכלוסיית אתיופיה ששמים עליה מכסה, ולא כן הוא.

אלי ורון: לגבי הרשימה ותהליכי הקליטה ששי קציר ירחיב.

קולט אביטל: אני מבינה שאנחנו צריכים לברך אותך על המינוי החדש וכיוון שניפגש בכמה נושאים אני גם רוצה לאחל לעצמנו שיתוף פעולה פורה, ותשובות יותר מהימנות מאשר קיבלנו עד עכשיו.

ששי קציר: תודה רבה.

ששי קציר: ברשות

ששי קציר: כם אני אתייחס לתהליך הבדיקה.

ששי קציר: כפי שצוין יש לנו רשימות שלמעשה הן הפוטנציאל של אותם אנשים שהם זכאים על פי החלטת ממשלה.

קולט אביטל: האם אותה רשימה היא הרשימה שסוכמה כתוצאה מאותו סקר שנעשה לפני שנתיים שלוש?

אורי אוריאל: מה שנקרא ועדת אפרתי?

ששי קציר: חלק מהחומר הוא מוועדת אפרתי אבל הבדיקה האחרונה שנעשתה גם בעקבות החלטת הממשלה ואחר כך היה דיון בממשלה אז נעשתה בדיקה על הרשימות האלה ועוד בקשות נוספות.

קולט אביטל: הבדיקה נעשתה שם אותו פה?

ששי קציר: הבדיקות נעשו כאן כלומר הרשימה גובשה כאן כשחלק מהרשימות קיבלנו גם משם כי עם הזמן באו אנשים שעומדים בקריטריונים והגישו את הבקשה שלהם, נכון להיום הרשימה עומדת בסביבות ה- 17,000.

ששי קציר: הליך הבדיקה מתחיל בארץ עם אנשים שלנו שמקיימים את אותה פגישה עם קרובי המשפחה, החומר הזה עובר לנציג שלנו באתיופיה ואז הוא עושה את המפגש עם האנשים בכדי להשלים את הבדיקה ולבדוק את אמיתותה.

ששי קציר: אני בהחלט יכול לומר שאל מול אותה מכסה או קצב העלייה, הבדיקה שלנו לא מעכבת את זה.

ששי קציר: צוין שיש 1400 אנשים שהם אחרי בדיקה וממתינים אבל הם לא נכנסו לתור של העלייה מאחר ויש את ההגבלה של מספר העולים.

קולט אביטל: תוך כמה זמן יגיעו ה- 1400 ?

אורי אוריאל: לצורך העניין הכנתם "בנק" של 1400 אישורים, מה מגביל את העלייה שלהם?

ששי קציר: קצב העלייה הוא של כ- 300 בחודש.

אורי אוריאל: מה מגביל את זה?

קולט אביטל: זו הייתה החלטה של ועדת השרים.

ששי קציר: בדיון שהיה בממשלה אני יודע שהמספר הזה עלה כי הבנתי שיש מגבלות גם מבחינת הממשלה האתיופית ודברים נוספים, אני לא יכול לתת תשובה מוסמכת.

ששי קציר: אני כן יכול לומר שאל מול אותם מספרים שעולים אין מצב כזה שהבדיקה שלנו מעכבת עלייה של אנשים.

קולט אביטל: יש לכם מאגר של 17,000 שמות פחות או יותר מסוכמים, בדקתם 1400, כמה זמן עקרונית ומעשית צריך לקחת לבדיקת יתר השמות.

ששי קציר: הקצב שלנו, שמוכתב לנו מאתיופיה, הוא 100 משפחות בחודש, ובקצב כזה מול המספרים שאנחנו מדברים עליהם זה תהליך של שלוש שנים.

קולט אביטל: ולמה אתם לא יכולים לעשות יותר?

ששי קציר: אפשר לעשות יותר אם ניקח יותר אנשים ונשלח אותם לשם שיעשו את הבדיקות האלה.

אורי אוריאל: זו בעיה של תקנים ותקציב?

ששי קציר: אם נרצה להאיץ את קצב הבדיקה כמובן שזה יעזור.

אורי אוריאל: אתם לא יכולים לעשות את זה?

ששי קציר: מול מספרי העולים היום אין את הצורך הזה.

אורי אוריאל: אני רק רוצה שתסבירו לי את הבעיות הטכניות, כי בלי נדר בעזרת האנשים פה נפתור את כולם אם רק תסביר לנו את הבעיות הטכניות.

קולט אביטל: אם הבנתי אותך נכון אתם עורכים בדיקה של 100 לחודש כי זו הנחיה שקיבלתם.

ששי קציר: זה הקצב שאנחנו מסוגלים לעשות עם אותו אדם שיושב שם.

קולט אביטל: כדי להכפיל את קצב הבדיקות אתם צריכים תקן נוסף?

קולט אביטל: עקרונית אילו היה לכם עוד שני תקנים תוך כמה זמן אפשר היה להתגבר על הבדיקה של ה- 17,000?

ששי קציר: היום הקצב הוא 100 משפחות לחודש אז אם נוסיף עוד אדם זה לא ייקח שלוש שנים, זה ייקח שנה וחצי.

אורי אוריאל: ועם שלושה אנשים זה ייקח שנה.

אורי אוריאל: יש גם שאלה במי מטפלים בריאותית, אם לא מגיע לו אז לא.

אלי ורון: מי שמטפל שם הוא הג'וינט וארגון אמריקאי, גם לזכאים, גם לאלה שנאמר להם שהם לא זכאים וגם כאלה שיודעים שהם לא זכאים וטרם נאמר להם ועדין נשארים במחנה, אף אחד לא מגרש אותם.

אלי ורון: הבעיה העקרונית שאתם שואלים לגבי התחייבות של כמה זמן ייקח לבדוק - - -

קולט אביטל: הבעיה העקרונית היא שאם אתה אומר שיש אנשים שלפי כל הנתונים שיש לכם אינם זכאים בסופו של דבר זכאים, ככל שאתה מחזיק אותם יותר במחנה כך אתה יוצר יותר לחץ שהם כן יעלו.

אלי ורון: אנחנו לא מחזיקים אותם במחנות, המחנות שייכים לארגון האמריקאי, המקום הוא חלקות פרטיות שנשכרו על ידי ארגון ביתא-ישראל במימון ארגון NACOEJ האמריקאי ואין לנו מילה בזה, להפך היה סיכום אתם בסוף 98 שאחרי העלאת בני הפלאשמורה NACOEJ מתחייבת לסגור את המחנות והוא לא סגר אותם הוא פתח אותם אחרי חודש מחדש.

אלי ורון: היינו מאד שמחים שזה מה שיש לעלות, נסגר ונגמר.

אלי ורון: הבעיה הנוספת היא לגבי מתי ייגמר הליך הבדיקה אם הולכים לפי החלטת הממשלה ואני בודק רק את אלה שיושבים היום באדיס אז אין בעיה, אבל גם אלה שפה אל תשכח שהגיעו למחנה ריק שהתרוקן והתמלא שוב.

אלי ורון: אני לא יודע כמה נמצאים, ואף אחד לא יכול לומר בצורה מוסמכת, לא אפרתי ולא אף אחד אחר, כמה נמצאים עוד באזורים באתיופיה שעוד לא הגיעו אליהם ואם הם ימצאו זכאים גם אותם צריך להעלות.

אורי אוריאל: חזרנו לשאלת מיליון העולים שיציפו אותנו.

אלי ורון: אנחנו לא נטבע אבל פשוט לא נוכל להגיד לך שזה יהיה תוך שנה כי אם יהיו יותר אז נצטרך לבדוק אותם וכל אחד זכאי לבדיקה הזו אם הוא ראוי.

9315: שמי שלמה ואני מיצג את הסוכנות, מבחינה אובייקטיבית, כ- 2800 הגיעו מתוך ה- 20,000 שקבלו אישורים, יש 1400 שנמצאים כרגע באתיופיה, שלושה שבועות אין טיסות וגם לא תהיה טיסה השבוע, לא בגלל מכסת ה- 300 אלא משום שמשרד ההגירה האתיופית שינה את שיטת הנפקת הדרכונים.

9315: עד היום זה היה באמצעות לה-סה פסה, עכשיו הם רוצים שיצאו עם דרכונים אתיופים או עם טפסי מעבר שיהיה רשום בהם אזרחות ישראלית עוד לפני שהאדם הגיע לארץ.

קולט אביטל: זה שני דברים נוגדים, אם אלו דרכונים אתיופים זה אומר שלפי האתיופים הם צריכים להמשיך להיות אזרחים אתיופים.

9315: משרד ההגירה האתיופי אומר לנו ככה, יש לכם אפשרות להוציא את האנשים הזכאים בשני דרכים, דרך אחת עם הדרכונים כשכל אדם מגיש את הבקשה זה יכול לקחת חודשים עד שלושה חודשים עד שאזרח יקבל דרכון.

9315: השיטה השניה שהייתה נהוגה עד לפני שלושה שבועות היא הלה-סה פסה שזו תעודת מעבר, הם ביטלו את השיטה הזו ואמרו לנו שאם אנחנו לא רוצים שיתעכבו שלושה חודשים, יש לנו טופס של אזרח זר שהוא יכול לצאת מהמדינה אבל בטופס האזרחות שלו תרשמו שהוא ישראלי.

קולט אביטל: זאת אומרת שלפני שהוא בא לארץ נותנים לו אזרחות.

9315: הלשכה המשפטית של משרד החוץ מתנגדת לזה, הידיעה שקבלנו היום בבוקר שהם הבטיחו במקום שלושה חודשים הנפקת דרכון יהיה חודש לכל אזרח מיום הגשתו עד שלושה שבועות.

9315: אנחנו ממתינים, הולכים לעשות ניסיון השבוע ואני לא יודע מתי הם יגיעו.

קולט אביטל: עד עכשיו הם הגיעו עם הלה-סה פסה?

קולט אביטל: והיה כתוב בתעודה אזרחים אתיופים?

קולט אביטל: מה שהאתיופים אומרים לכם שהם ינפיקו להם לה-סה פסה אבל הם כבר לא יכולים לכתוב עליהם אזרחות אתיופית, רק בדרכון.

קולט אביטל: יש למישהו מושג למה הם עושים את זה.

קולט אביטל: שלמה מולה: משרד ההגירה האתיופי שינה את כל נושא מנהל האוכלוסין שלהם ואת הנפקת הדרכונים.

קולט אביטל: אבל זה לא מכוון רק נגדנו.

9315: ממש לא, זה לא מכוון נגד האנשים שלנו.

קולט אביטל: יש להניח שהבעיה הזו תיפטר.

9315: היא תיפטר אבל מבחינתנו כסוכנות יש את המכסה של 3600 בשנה, זו תהיה המכסה, מאחר שהגיעו 2800 עד היום וכל חודש נצליח להביא 1200 בלבד כל שנה לא מעבר לזה.

קולט אביטל: למה שתביאו רק 1200.

9315: יש החלטה, אנחנו כסוכנות מנועים מלהביא אדם אחד נוסף אם אין החלטה כזו.

קולט אביטל: אם יש עכשיו עיכוב טכני ובחודש אחד מגיעים רק 100 במקום 300 יש סיבה לא להביא בחודש אחריו 500 במקום 300?

9315: זה כבר נעשה, בערב פסח הבאנו גם מטוס מיוחד כדי לסגור את הפער שנוצר בגלל בעיות בירוקרטיות.

9315: אני רוצה שאף אחד לא יבוא בטענות לסוכנות היהודית למה אתם לא מעלים עולים, עד שלא משנים את החלטת הממשלה.

קולט אביטל: אנחנו מסתובבים סביב אותו הנושא, בסופו של דבר לא צריך להיות גאון כדי להבין שהחלטת ה- 300 היא החלטה של ועדת השרים.

אורי אוריאל: תסלחו לי אבל בהחלטת הממשלה כתוב: "עד להשלמת הבדיקה יש להמשיך את עליתם ארצה של הזכאים בקצב מוגבר של כ- 300".

אורי אוריאל: הקידוש הזה מיותר, לא כתוב שצריך להביא רק 300 אלא כ- 300, הם רצו להגיד שאם היו 100 אז להעלות לפחות ל- 300 מה אתם מקדשים את זה?

אורי אוריאל: משרד הפנים לא מייצג את הבעיות האלה, עם כל הכבוד לשר הפנים שהוא יו"ר ועדת השרים, אם תבוא המנכל"ית ותגיד שהיא לא יכולה להביא יותר מ- 300, אם אין תקציב אני רוצה לשמוע את זה ממנה ולהבין איפה הפקק, אם זה הפקק של הסל או של המשכנתא או של משהו אחר, שהיא תגיד וזה בסדר.

אורי אוריאל: אנחנו לא רוצים עולים ברחובות, על זה אין מחלוקת, אנחנו לא רוצים עולים שמחפשים אוכל בפחי אשפה, זו מטרת הישיבה.

אורי אוריאל: אם תגיד המנכ"לית שהיא לא יכולה להעלות יותר מ- 294 אני מקבל את דבריה כמו שהם, נלך לשר האוצר נלך לראש הממשלה או לוועדת כספים ונגיד שקיבלנו את הנתונים ואנחנו צריכים יותר תקציב.

מירלה גל: אני אומר שוב את מה שאמרתי קודם, אני מבצעת את מדיניות הממשלה, אני לא קובעת מי מגיע לא מאתיופיה ולא משום מקום אחר, מי שמגיע צריך להיות מטופל בצורה הכי טובה והממשלה רק יכולה לעזור.

אורי אוריאל: אם יגיעו לפי החלטת ממשלה 342 עולים בקצב ממוצע, או יותר, את תדעי להסתדר עד סוף השנה?

אורי אוריאל: מה צריך כדי שהם יקבלו את השירותים שאתם אמורים לתת לכל עולה.

מירלה גל: אני אומרת שזה לא חשוב אם זה עולה מאתיופיה או מכל מקום אחר, אם יש יותר עולים צריך יותר תקציבים בכל תחום שהוא.

קולט אביטל: אני רוצה לפתוח סוגריים כדי לחדד את העניין, התקבלה החלטה על דעת כל הגורמים השותפים שיהיו 300 עולים מכמה טעמים, גם מהטעם התקציבי וגם מהטעם של התנהלות מול ממשלת אתיופיה, כי באותה תקופה ממשלת אתיופיה לא רצתה שהדבר הזה ייראה כמבצע.

אורי אוריאל: שר החוץ אומר שאפשר להעלות יותר.

קולט אביטל: אם שר החוץ אמר זאת אני מציעה לך להציג שאילתה לשר החוץ.

אורי אוריאל: יש לי שאילתה לאוצר, אם מחר הממשלה תחליט שהיא מעלה עוד עולים, יהיה תקציב לזה?

אודי בן דרור: משרד האוצר מתקצב בהתאם להחלטות ממשלה.

קולט אביטל: ההחלטה היא החלטה עקרונית.

ראובן מרחב: לפני 4 שנים התחיל בתרועה גדולה הפרוייקט הלאומי האתיופי, קיבלנו מסגרת קונספטואלית של 660 מילון דולר לתשע שנים.

ראובן מרחב: הדברים התעכבו, היה עיכוב בהקמת התשתית, נגיסט נכנסה לעבודה, הקמנו תשתית, הפעלנו מערכת אמריקאית ואחרי עיכובים גדולים משרד ראש הממשלה העביר את האחריות לתיאום חלקה של הממשלה, שיהיה על בסיס של שותפות מצ'ינג, למשרד הקליטה.

ראובן מרחב: עם משרד הקליטה עברנו תהליך מאד יסודי של התמרכזות ושל אימות ואני מבקש לציין מאד בסיפוק את החלק של השרה ושל המנכ"לית, אנחנו עכשיו על פרשת דרכים.

ראובן מרחב: הגענו עם האמריקאים למתכונת מאד מצומצמת של שני מיליון דולר עם תקופות מסוימות לתפעול השנה הראשונה.

אורי אוריאל: אלו שני מיליון מהתכנית של ה- 600?

ראובן מרחב: התכנית של ה-600 הייתה צריכה להיות על בסיס של שנה ראשונה 30 מיליון דולר כשכולל המצ'ינג, אנחנו מקווים להגיע לחמישים מיליון דולר.

ראובן מרחב: הצרכים היו לקידום הקהילה האתיופית כאשר הבסיס הוא שותפות הקהילה האתיופית הארגונים היהודיים והממשלה.

קולט אביטל: אתה מדבר על תוספת על הבסיס - - -

ראובן מרחב: באה שרת הקליטה ובצדק, וכך הייתה גם התחושה שלנו אחרי שהקמנו את התשתיות לפעילות בשטח, ואמרה שאנחנו צריכים להתמרכז.

ראובן מרחב: התמרכזנו על שני מרכיבים עיקריים, קידום הפעולה החינוכית מחטיבת ביניים עד סוף הבגרות והעצמת הקהילה, כאשר התפיסה היא שהקהילה היא חלק מהפתרון לא רק חלק מהבעיה, יושב פה אברהם נגוסה שמזה שנתיים הוא יו"ר הנציבות המאוחדת של כל הארגונים האתיופים בפרוייקט.

ראובן מרחב: האמריקאים מסתכלים עליו בחשד גדול מאד, אחרי שהגשנו את התכנית והיא עברה את אישור כל המוסדות שלנו ומשרד הקליטה הסכים לה, אנחנו מחכים בכיליון עיניים לאישור חלקה של הממשלה בפרוייקט.

ראובן מרחב: ההצעה של שני מיליון דולר לשנה הראשונה שתאפשר לנו להישיר מבט מול האמריקאים להגיד שהממשלה ועם ישראל מילא את חלק בפרוייקט.

ראובן מרחב: יש הרבה רצון טוב ממשרד הקליטה, קיוויתי לקבל היום תשובה מוסמכת וסופית ממירלה גל, לצערי עדין לא קיבלתי אותה ואני מבקש שהוועדה תצא מפה בהחלטה שקוראת לסכם בהקדם את עניין הבטחת המצ'ינג, ההשתתפות השווה של הממשלה בחלקה בפרוייקט.

ראובן מרחב: זה יאפשר לנו להעביר את המאמצים מארצות הברית ולהאציל את הפרוייקט ולכוון אותו למטרה שלשמה הוא נועד בשנים הקרובות.

קולט אביטל: זה נושא נוסף שלא קשור למספר, אנחנו מנסים לקבל תמונה בהירה לגבי מספר העולים שעולים בחודש.

ראובן מרחב: זה לא הנושא שלשמו הוזמנו, לגבי הנושא הזה אני רוצה להעיר משהו על בסיס הרקע האתיופי שלי, באתיופיה אין מרשם תושבים אין שמות משפחה, ההליך הרגיל לאזרח אתיופי לקבל דרכון תוך שלושה חודשים, כמו שאמר שלמה מולה, זה ממש בגדר נס.

9315: אני רק ציטטתי את מה שהם אמרו.

ראובן מרחב: הם משתמשים באותם מושגים אבל אחרי זה יש עולם אחר לגמרי.

קולט אביטל: אני שמחה שאתה מציין את זה, אני לא אומרת בשמחה אלא בצער מכיוון שזה אומר שאם אנחנו שומעים שתהליך הנפקת דרכונים יכול לסבך ולעכב את כל התהליך זה אומר שהמאבק בכל זאת צריך להישאר על הלה-סה פסה אחרת יהיה פה עז נוסף.

9315: אני חושב שהחלטה שלנו כרגע בסוכנות הוא לא לכוון את זה לכיוון של לה-סה פסה, כי זו לא החלטה רק לגבי העולים האתיופים אלא על מועמדי העלייה מאתיופיה בכלל מדינת אתיופיה לא רוצה להשתמש בלה-סה פסה, ואני לא חושב שאנחנו יכולים לשנות סדרי עולם.

קולט אביטל: המדיניות בעניין הזה צריכה להיות במשרד החוץ.

9315: נכון, גם סליי פנה לשר החוץ במהלך החג וביקש את ההתערבות שלו כי השגריר ביקש הנחיה ממשרד החוץ.

9315: אני מקווה שנדווח לוועדה ונדע תוך שבוע ימים איפה אנחנו עומדים בהנפקת אישורי מעבר.

9315: דרך אגב, מאחר והוזכר הנושא של הטיסות, דווקא חברת טיסות אתיופית ששריינו מקום מראש בחוזה אתם כבר לוחצים אותנו כי זו חברה ממשלתית ואני חושב שהבעיה תיפטר.

30095: קודם כל הערה קצרה לעניין של הדרכונים, הלוואי שממשלת ישראל תחליט להעלות לפחות אלף בחודש וזו תהיה הבעיה.

30095: אני אומר לכם שעניין הדרכונים הוא נושא אחר שאפשר להתמודד אתו.

30095: עד עכשיו זו לא הייתה הסיבה להבאת 300 עולים, זו הייתה מדיניות הממשלה.

30095: לכן אם הממשלה תחליט על 1000 לחודש זו לא תהיה הבעיה.

30095: נושא נוסף לגבי משרד הפנים, בהחלטה של ועדת השרים בפברואר, צוין שמשרד הפנים יסיים את הבדיקה תוך 90 יום.

30095: עד עכשיו עלו 1600, אלה לא 1400 שיש להם ביד אישור, אני אומר בוודאות ומוכן להציג את הרשימה, יש 1600 שיש להם אישור.

30095: יש לנו מערכת באתיופיה שברגע שבן אדם מקבל אישור יש לנו רשימה.

30095: יש לנו עבודה מסודרת ואני אומר של- 1600 יש אישורים ביד.

30095: 90 יום עברו מזמן בפברואר.

אורי אוריאל: 90 יום זה דבר גמיש, משאלת לב

30095: האמת היא שכרגע מי שמעכב את ה- 300 בחודש, זו לא הבדיקה של משרד הפנים, כי יש כבר 1600 עם אישור ממשרד הפנים, מי שמעכב היום את העלייה הוא משרד הקליטה שלא מוכן לקבל יותר מ- 300, דהיינו החלטת הממשלה.

אורי אוריאל: יושבת כאן המנכ"לית שאומרת שהיא מוכנה לקבל.

30095: אני מדבר על החלטת ועדת השרים.

קולט אביטל: אני רוצה לסכם את הישיבה, דבר ראשון אנחנו פונים לממשלה להוסיף אד הוק, לפחות לתקופה מסוימת, שני תקנים נוספים למנהל האוכלוסים כדי שיגמרו בפרק זמן סביר ולא יאוחר משנה את כל הנושא של הבדיקות של ה- 17,000.

קולט אביטל: החלטה שניה, אנחנו פונים לממשלה להגביר את קצב העלייה אם אין סיבה, ואם שר החוץ טען שאין מניעה וזה לא יסבך את היחסים שלנו עם אתיופיה, אנחנו מבקשים שיגבירו את הקצב למספר יותר גדול.

אורי אוריאל: נגיד לפחות להכפיל כדי שלא יתחכמו ויעלו ל- 304.

קולט אביטל: כמובן שברגע שהחלטה כזו נופלת היא צריכה לקבל גם את ביטוייה התקציבי וזה אומר שאם ההחלטה העקרונית הזו מתקבלת נתגייס גם בוועדת כספים כדי להגדיל את התקציב של משרדי הממשלה בהתאם.

קולט אביטל: החלטה נוספת, אנחנו פונים למשרד הקליטה לסיים את הטיפול ולהגיש בהצעת התקציב שלו גם את הנושא של הפרוייקט הלאומי האתיופי כדי שימצא את ביטויו בתקציב של השנה הבאה והם יוכלו לצאת לדרך ושלא נפסיד את האפשרות לקבל את הכספים מארצות הברית כי זה יהיה חבל.

אורי אוריאל: זה תלוי באוצר?

מירלה גל: יחד עם זאת חשוב לציין שהתקציב הוא בהחלט תקציב מיוחד שיועד ב- 2005 לקליטת עולי אתיופיה ובלי שום קשר אנחנו עושים את המאמצים להשיג את המצ'ינג.

קולט אביטל: בתקציב צריך שיהיו האישורים השונים כדי שנוכל גם מצדנו לעזור בטיפול בעניין?

מירלה גל: אני עוד לא יודעת, יכול להיות שזה יינתן חלק בתקציב השוטף.

מירלה גל: אם תהיה בעיה נעדכן אתכם.

קולט אביטל: הדבר האחרון, דברנו כבר בוועדה על האפשרות שמשלחת מטעם הוועדה תצא לאתיופיה כדי לבדוק מה המצב במחנות.

קולט אביטל: לפחות שנתיים מאז שאני פה אנחנו מדברים על מה שקורה שם בלי להכיר, אז יש להניח שנרצה להוציא משלחת משלנו לשם ונבדוק גם את האפשרות להגביר את הסיוע ההומניטרי והחינוכי בתוך המחנות.

אורי אוריאל: הייתי שמח לראות את המצב במחנות, לגבי הנושא של תגבור הסיוע החינוכי והאנושי בלי קשר אם נגיע או לא, מן הסתם צריך לתגבר אותו למרות הודעות הג'וינט על הטיפול הרפואי המסור.

אורי אוריאל: אני מעריך שיש עוד כמה דברים קטנים שאפשר לשפר בתחום החינוכי והלימודי אז אנחנו קוראים לממשלת ישראל לפנות לארגונים הוולונטריים לתגבר את פעילותם החינוכית וההומנית במחנות.

קולט אביטל: אנחנו יכולים גם לפנות ישירות לארגונים.

קולט אביטל: הצבעה בעד: רוב נגד: אין החלטת הסיכום נתקבלה

קולט אביטל: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.