ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 124, 2004-06-21 11:00

קולט אביטל: בוקר טוב לכולם.

קולט אביטל: אני מבינה שלישיבה שלנו קדמה ישיבה ביניכם, ואני לא רוצה לתת הקדמה מאוד ארוכה.

קולט אביטל: הסיבה למפגש הזה היא לגמרי ברורה.

קולט אביטל: מצד אחד, נתבשרנו שקמה יחידה ארצית במרכז לשלטון מקומי, מן פורום של מנהלי רשויות קליטה.

קולט אביטל: מצד שני, אנחנו יודעים שקיים משבר בהרבה מאוד עיריות.

קולט אביטל: רק הבוקר שמענו, שהצעת החוק שעברה פה והתקבלה בכנסת, שבעקבותיה הכסף היה צריך להיות מוזרם לעיריות, גם זה בעצם לא התבצע ולא ברור לאן הכסף נעלם ואיפה הוא נעצר, באוצר, במשרד הפנים או במקום אחר.

קולט אביטל: מה שעומד על הפרק זה לא רק מצוקתם של רשויות מקומיות אלא האיום שבכמה מן הרשויות המקומיות, היחידות שעוסקות בקליטת עליה, שתיסגרנה.

קולט אביטל: אני רוצה לחלק את הישיבה הזאת לשניים: אני רוצה לשמוע את החברים עצמם.

קולט אביטל: לשמוע איפה המצוקות ומה קורה ברשויות.

קולט אביטל: היכן יש איום לסגור את היחידות האלה.

קולט אביטל: כמו כן, אני רוצה לקראת סוף הישיבה לדון אתכם על הצעת חוק שאנחנו מגישים כאן, לאכוף את הנושא של רכז קליטה או של ממונה על נושאי קליטה לפי חוק בכל הרשויות המקומיות.

קולט אביטל: אני רוצה להקדים ולומר שברור לגמרי שבין הצעת החוק שלנו, כפי שניסחנו אותה פה, בעזרת היחידה המשפטית של הכנסת לבין מה שהיה רצוי לרשויות המקומיות ויש עדין פער.

קולט אביטל: אבל אם אנחנו רוצים שהצעת החוק הזאת תקבל איזה שהיא תמיכה ושיהיה לנו סיכוי כל שהוא להעביר אותה, אנחנו צריכים להיות מתונים ולדעת מה הכרח ומה טפל ומה אנחנו רוצים להשיג.

קולט אביטל: אני מאוד מבקשת, שכל מי שידבר יציג את עצמו.

קולט אביטל: לפני שנתחיל, אני מבקשת לשמוע את החברים ולבקש מחבריי לוועדה, אם הם רוצים לומר משהו.

קולט אביטל: חברת הכנסת סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה רבה.

מרינה סולודקין: זה מאוד חשוב שאנחנו יושבים מול אנשים שמייצגים את כל הנושא של קליטה ברשויות המקומיות.

מרינה סולודקין: אני חושבת, שהמצב קטסטרופלי כי בכל העיריות יש כוונות לסגור את רשויות הקליטה ומחלקות הקליטה.

מרינה סולודקין: יש כוונות לעשות הבראה ברשויות על חשבון כל הפעילות בנושא עליה וקליטה.

מרינה סולודקין: אני אישית קיבלתי פניות גם מירושלים, מאשקלון ומכל הערים ואנחנו צריכים לחשוב איך לעצור את התהליכים האלה.

מרינה סולודקין: דבר שני, היום חשוב מאוד לשמוע את הנציגים של הרשויות בנושא של החוק.

מרינה סולודקין: אני חושבת, שיש כאן ראשי ערים וגם סגני ראשי ערים וגם אנשים שמאוד פעילים בנושא של קליטה ברשויות ואנחנו צריכים לתקן את החוק.

מרינה סולודקין: לא במובן של יותר כסף וכולי.

מרינה סולודקין: אני מתכוונת שיש הערות עקרוניות.

מיכאל נודלמן: אני מדבר על קליטה במקומות, לא במשרד הקליטה.

מיכאל נודלמן: פה המצב קצת פרדוקסאלי, כי יש משרד קליטה אבל אין קליטה בערים.

מיכאל נודלמן: אני חושב שצריך להיות חוק.

מיכאל נודלמן: שהמצב, כמו שמרינה אמרה, באשקלון לא רק מדברים אלא סגרו את כל הדברים.

מיכאל נודלמן: היה אגף קליטה וגם מרכז מידע שסגרו.

מיכאל נודלמן: כל מה שהיה באשקלון, שבתוך 10 שנים בנו את זה, פתאום, בצעד אחד סגרו ואין אנשים ואין שום דבר וזה קשה.

מיכאל נודלמן: אני שומע ואני מקבל טלפונים, שבירושלים סוגרים את מרכז העולים בדרך יפו ואת הרשות בכלל.

מרינה סולודקין: ואת כל הדברים.

מיכאל נודלמן: אם זה כך, יש כאן נציגים של משרד הקליטה וצריך לשאול על מה זה?

מיכאל נודלמן: למה?

מיכאל נודלמן: זה גובה בלי תשתית, בלי שום דבר.

מיכאל נודלמן: עושים צחוק מכל הקליטה וכל תהליך הקליטה וכל האנשים שעבדו למען הקליטה.

קולט אביטל: לפני שאנחנו ממשיכים, אני רוצה להגיד שני דברים: הישיבה היא ישיבה משותפת עם ועדת הפנים ויושב ראש הוועדה יורי שטרן מתעכב, אבל הוא יגיע לכאן בעוד כמה דקות.

קולט אביטל: דבר שני, אני מבקשת מכולם לסגור פלאפונים.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אני מבקשת לקבל עובדתית הבהרה מנציג ועדת הקליטה, איך ממומנות היחידות שעוסקות בקליטה בעיריות.

קולט אביטל: מה על חשבון משרד הפנים ומה על חשבון משרד הקליטה?

אריה קורת: משרד הקליטה בעצם מממן את הפעילויות.

אריה קורת: מכלול הפעילויות של העולים ברשויות.

קולט אביטל: באמצעות הרשות המקומית.

אריה קורת: באמצעות הרשות.

אריה קורת: זאת אומרת, נכון להיום יש בכ-130 רשויות ומועצות מקומיות פרוייקטים משותפים של המשרד עם הרשויות.

קולט אביטל: בדרך כלל, הרשות היא זו שכל שנה מגישה לכם הצעת תקציב.

אריה קורת: הטכניקה מאוד פשוטה, יש נוהל מאוד מסודר של נוהל עבודה עם הרשויות.

אריה קורת: בראשית השנה, על פי פרמטרים קבועים, כל רשות מקבלת תקציב, לפי מספר עולים שעלו מ-89.

אריה קורת: בנושא הזה אנחנו מאוד פתוחים ורחבים.

אריה קורת: התחשיב הוא עולים מ-89 ועד היום ופרמטרים נוספים.

אריה קורת: בהתאם לתקציב הזה יש ועדת היגוי משותפת של נציגי הרשות המקומית ונציגי המשרד, שיושבים בהתאם למיפוי המקומי על תכנית עבודה, בהתאם לצרכים של הישובים.

קולט אביטל: בישובים עצמם, בעיריות עצמן, היחידה או כוח אדם שעובד ביחידה ממומן על ידי העירייה עצמה.

קולט אביטל: זה תקנים של העירייה.

אריה קורת: המימון של הפרוייקטים מכסה גם את המפעילים של אותם פרוייקטים אד-הוק.

אריה קורת: את המדריכים, את המורים, את מפעילי החוגים - -

קולט אביטל: מה העירייה מממנת?

אריה קורת: 25%.

אריה קורת: הפרוייקטים שלנו בנויים בדרך כלל 75% בתקצוב המשרד ו-25% העירייה.

קולט אביטל: זאת אומרת, שרשויות או ראשי רשויות שמחליטים לסגור יחידה בעצם על-ידי זה גם מוותרים על כל התקציב?

אריה קרת: לא.

אריה קרת: הפרוייקטים מופעלים גם על-ידי יחידות מקצועיות אחרות ברשות.

אריה קרת: בעצם, כל רשות קובעת עם איזו יחידה או באמצעות איזו יחידה יפעל הפרוייקט.

אריה קרת: יש פרוייקטים בתחום החינוך, אז הם מופעלים באמצעות היחידה לחינוך.

אריה קרת: פרוייקטים שמופעלים באמצעות שירותי הרווחה, מופעלים ברווחה.

אריה קרת: אבל יש רשויות שכל הפרוייקטים מופעלים דרך מחלקת הקליטה.

אריה קרת: זה שונה מישוב לישוב.

קולט אביטל: אם אין מחלקת קליטה והכסף הולך למחלקות שונות, בעצם אין יד אחת מכוונת או אדם אחד בתוך עירייה, שיודע מה נעשה עם הכסף, לאן הולך הכסף, איך מוצא הכסף.

אריה קורת: לא, אבל יש ועדת היגוי שבה שותפים כל מנהלי האגפים של כל המחלקות.

אריה קורת: הכספים הולכים למוקד אחד, לכתובת אחת ברשות.

אריה קורת: התקציבים שלנו, בדרך כלל אנחנו מכפילים את התקציב שלנו לרשות במהלך השנה.

אריה קורת: אם אנחנו לוקחים את 2003, התקציב היה 10 מיליון ובמהלך השנה הגדלנו אותו בכ-30%.

קולט אביטל: זאת אומרת, 13 מיליון?

אריה קורת: 14 מיליון שקל.

קולט אביטל: אז האבסורד הוא, שהכסף מועבר או אמור להיות מועבר לרשויות המקומיות ואם כך, מדוע יש רשויות שרוצות לחסל את הפונקציה הזאת?

אריה קורת: אין לי תשובה לזה.

מרינה סולודקין: התשובה פוליטית.

אריה קורת: מבחינת הביצוע של הרשויות, הוא כמעט 99.9%.

אריה קורת: אנחנו נותנים מקדמות בסך של 20%, אבל בעצם את הכספים מעבירים רק אחרי קבלת דוחות ביצוע.

אריה קורת: נכון להיום, יש לנו בעיה עם רשות אחת, שלא יכולה להכליל באמצעותה את הפרוייקט ואז, אנחנו עושים אותו באמצעות המתנ"ס המקומי.

אריה קורת: אבל להוציא את אותו ישוב.

אריה קורת: ..

רומן ברונפמן: איזו רשות זאת?

אריה קורת: קריית מלאכי.

קולט אביטל: סליחה, חבר הכנסת נודלמן אמר פה, שבאשקלון סגרו גם את מחלקת העליה וגם את מחלקת האינפורמציה.

קולט אביטל: בעצם, מצד אחד הקצבתם לאשקלון כך וכך כסף, ואם שמעתי אותך נכון, בסך הכול, יחסית, התקציב גדל.

קולט אביטל: מצד שני, למרות שאתם - -

מרינה סולודקין: אבל מצד אחר, לא הלכו להצביע בבחירות בעד ראש העיר הנכון.

מרינה סולודקין: אז אין מה לעשות עכשיו.

קולט אביטל: מרינה, מה שקורה בפוליטיקה זה סודות שממש נעלמים מעיניי.

קולט אביטל: אבל אני בכל זאת רוצה להבין מבחינה פרוצדורלית כרגע: מצד אחד, יש כסף - -

אריה קורת: התקציב הוא לא למחלקה.

קולט אביטל: אז לאן הולך הכסף?

אריה קורת: באשקלון, יש להם היקף פעילות מאוד גדול ובגינו הם מקבלים מאתנו הקצבה.

קולט אביטל: אבל לאשקלון אין פעילות.

קולט אביטל: ..

קולט אביטל: אני רוצה להבין: מצד אחד, אתה אומר שיש פעילות מאוד ענפה ופה אנחנו שומעים, שיש רק תלונות, כי אין יד אחת שמרכזת ומכוונת את זה.

קולט אביטל: אין לכם שום תנאים - -

אריה קורת: יש יד אחת בוועדת ההיגוי.

אריה קורת: מי שעומד בראש ועדת ההיגוי זה ראש העיר.

אריה קורת: ראש העיר יושב בוועדת ההיגוי או ממלא מקומו.

אריה קורת: זאת הפונקציה העליונה והחשובה ביותר בעיר.

אריה קורת: הוא מווסת את הפרוייקטים.

קולט אביטל: אז אם אני שומעת אותך נכון, הכסף נשלח, העירייה מקבלת את הכסף, אבל אנחנו, לגבי התוצאה - -

אריה קורת: לא, הפעילות מתבצעת.

אריה קורת: יש לך בעיה לגבי מבנה המחלקות ברשות.

אריה קורת: זאת בעיה - -

יגאל יאסינוב: ולא מתחייבת להעביר אותם.

יגאל יאסינוב: ..

אריה קרת: סליחה, ודאי שהיא מתחייבת.

אריה קרת: ברשותך, הכסף מועבר רק עם קבלות דוחות ביצוע.

קולט אביטל: ומי חותם על דוחות הביצוע?

קולט אביטל: ראש העיר?

אריה קורת: ראש העיר, הגזבר, אנשי הכספים ואנשי המקצוע.

אריה קורת: מנהלי המחלקות שמפעילים את הפרוייקטים האלה.

קולט אביטל: רצית לחדד את זה?

דובר: כן.

דובר: יש ברשות שתי פונקציות.

דובר: יש פונקציה שנקראת רשות קליטה, שמתפתחת בעיר מסודרת.

דובר: למשל בירושלים, פיתחנו את זה מעבר לזה שזה רשות נפרדת, שכפופה ישירות לראש העיר ולמנכ"ל, יושבות שם פונקציות שמפעילות קליטה בעיר, לבין הפרוייקטים שאריה מדבר עליהם, שאלה פרויקטים - -

קולט אביטל: אתה לא מחדד את הדברים כרגע, אתה מסבך לי.

קולט אביטל: אני לא מדברת כרגע על רשויות שהן פונקציה נפרדת.

קולט אביטל: אני מנסה להבין לגבי פונקציה שעדין שייכת לעירייה.

דובר: היא שייכת לעירייה אלא שהכסף שהוא נותן לי, הוא לא על מנת להחזיק את הרשות או את עובדיה אלא על מנת לעשות פרוייקטים בעיר.

דובר: כך שיכולים מצד אחד לסגור את הרשות, שאף אחד לא יטפל בעולים ומצד שני, הפרוייקטים ימשכו בדרכים אחרות.

רומן ברונפמן: אני חושב, שהתמונה די ברורה.

רומן ברונפמן: בכל עיר מופעלים, כפי שאנחנו יודעים, סוגים שונים וצורות שונות של רשות/מחלקה/מרכז/פרוייקטים בנושא קליטת העליה.

רומן ברונפמן: צודקת חברת הכנסת סולודקין שאומרת שהכל בסופו של דבר פוליטי, כי זה מתנקז בלשכת ראש העיר וראש העיר, ראש הרשות, הוא מחליט באיזו צורה יתבצע תהליך קליטת העליה.

רומן ברונפמן: מה שמשרד הקליטה עשה לאחרונה - -

קולט אביטל: למשרד הקליטה, זה בעצם לא משנה לו.

רומן ברונפמן: מה שמשנה לו זה ביצוע הפרוייקט.

רומן ברונפמן: הוא רואה שורה תחתונה.

רומן ברונפמן: מה שהם עשו לפני כשנתיים וחצי, זה לדעתי מהלך מאוד נכון, זה הקמת ועדת היגוי מקומית, שהיא כביכול מחליטה.

רומן ברונפמן: אני אומר כביכול, כי כמעט בכל הרשויות המקומיות יושב ראש הוועדה הוא גם ראש העיר.

רומן ברונפמן: לכן, בסופו של דבר, גם כשיש ועדת היגוי וגם כשיש חלוקה של הכסף לתוך הפרוייקט, ראש העיר יכול להחליט איך הוא עושה את זה, באיזו חלוקה, לאיזה פרוייקטים, מי עמד בתור ראש הפרוייקטים, מי מרכז את זה ובסופו של דבר, אם אני אגיד את זה בזהירות מרבית, זה הכל פונקציה של רצון פוליטי של ראש העיר.

דובר: לא בערים גדולות.

רומן ברונפמן: בערים גדולות, בינוניות וקטנות.

רומן ברונפמן: את זה אני אומר בזהירות.

רומן ברונפמן: בנוסף לזה, ראיתי את הצעת החוק שלך - -

קולט אביטל: אנחנו לא דנים עכשיו בהצעת החוק.

קולט אביטל: בסוף דנים בהצעת החוק.

קולט אביטל: אנחנו קודם כל ננסה להגיע - -

רומן ברונפמן: יש קשר ישיר בין מה שאנחנו מתארים כרגע לבין ההצעה שלך.

רומן ברונפמן: חשבתי שתרצי לדבר על זה.

קולט אביטל: אני יודעת שיש קשר ישיר, אבל לקראת הסוף.

קולט אביטל: אני קודם רוצה לשמוע את המצב העובדתי.

קולט אביטל: בפתיחת הישיבה אמרנו שקודם נעשה את זה ואחר כך, ננסה לדון גם בהצעת החוק הזאת.

רומן ברונפמן: במצב הנוכחי יש שני אלמנטים אובייקטיביים וכל השאר זה פוליטיקה.

רומן ברונפמן: האובייקטיבי שהעליה הגדולה מברה"מ לשעבר הסתיימה וזאת תמונת המצב לצערי.

קולט אביטל: הסתיימה לעת עתה.

קולט אביטל: הופסקה.

רומן ברונפמן: הופסקה בשלב זה.

רומן ברונפמן: השנה הגיעו 12.5 אלף איש כאשר הגיעו גם מתפוצות אחרות, שהן פחות מאורגנות מהתפוצה הזאת והלחץ הציבורי והפוליטי בעקבות זה משתנה.

רומן ברונפמן: דבר שני, שהוא דבר אובייקטיבי לחלוטין זה המצב הכלכלי חברתי במדינת ישראל והקיצוצים הגדולים שאנחנו מעבירים לצערי פה, בכל המערכות.

קולט אביטל: את זה אנחנו יודעים.

קולט אביטל: זה לא אובייקטיבי, משום שאתה שומע כרגע - -

רומן ברונפמן: ודאי שזה אובייקטיבי.

מיכאל נודלמן: אבל מקודם הגיעו עולים, יש עולים.

רומן ברונפמן: בוודאי.

רומן ברונפמן: אבל שני הנתונים האלה נותנים לראשי ערים, כמו שמרינה אומרת, שהעליה והקליטה לא בראש מעייניהם לעשות מה שהם רוצים.

רומן ברונפמן: אלה שני הדברים האובייקטיביים, שהם כלים פוליטיים בידי אותם ראשי הערים, שלא אומרים שקליטת העליה עומדת בסדר עליון מבחינת סדר העדיפות שלהם.

קולט אביטל: אני רוצה להבין אותך עד הסוף ולחזור למה שאמר נציג משרד הקליטה.

קולט אביטל: יש שני מצבים אובייקטיביים, שאתה מתאר אותם, שכולנו מכירים.

קולט אביטל: פחות עולים, פחות תקציבים.

קולט אביטל: אבל, למרות זאת, אומרים לנו שאם ב-2003 היו 10 מיליון שקלים.

קולט אביטל: עכשיו, הועלה התקציב ל-13 מיליון.

קולט אביטל: בכל זאת, מבחינת משרד הקליטה התקציבים גדלו.

קולט אביטל: האם אני צריכה בין מה שנאמר לי על ידי משרד הקליטה לבין מה שאתה אומר, לנסות להבין שהכסף הזה לא מוצא למטרתו?

רומן ברונפמן: לא.

רומן ברונפמן: הוא מוצא למטרותיו דרך פרוייקטים, כמו שעודי אמר.

רומן ברונפמן: הם מממנים את ביצוע הפרוייקט.

רומן ברונפמן: לא בהכרח זה מגשר בין משרד הקליטה לרשות מקומית ופרוייקטים.

רומן ברונפמן: אפשר לבצע את הפרוייקט דרך המחלקה לחינוך או מחלקת רווחה.

רומן ברונפמן: כל דרך אפשרית.

קולט אביטל: זאת אומרת, שבעצם העירייה יכולה לחסוך תקנים והיא יכולה לחסוך חלק מהכסף של ההוצאות שלה, על ידי זה שהיא מנווטת פרוייקטים דרך מחלקות שונות.

רומן ברונפמן: זה בהחלט נכון.

יורי שטרן: אני דיברתי עם יושבת ראש הוועדה מספר פעמים על הישיבה המשותפת הזאת ואני חושב שפעם כבר קיימנו פעם ישיבה כזאת, כי מה שמדאיג זה מצבם של שירותי הקליטה ברשויות ולא מדובר בביצוע פרוייקטים של משרד הקליטה בלבד.

יורי שטרן: 13 מיליון שקל זה כולל 6 מיליון שאנחנו השגנו בדיון התקציבי ורק עכשיו הוא עובר.

יורי שטרן: זה 13, שמתוכם עד היום היו רק 7 מיליון.

יורי שטרן: אבל כסף של משרד הקליטה וכסף שהולך לשירות קהילות העולים זה לא אותו כסף.

יורי שטרן: זאת אומרת, משד הקליטה הוא לא הגוף המממן היחידי.

יורי שטרן: המצב הוא בעצם - -

קולט אביטל: אומר לך נציג משרד הקליטה, ש-75% מהפרוייקטים אמורים להיות ממומנים - -

רומן ברונפמן: יורי בכיוון הנכון.

רומן ברונפמן: הכסף הזה הוא מנוף להשגת כסף נוסף.

יורי שטרן: אוכלוסיית העולים, מי הוא הקליינט של שירותי הקליטה?

יורי שטרן: יש משהו כמו מיליון וחצי עולים בעשור האחרון, עולי ברית המועצות ועולי אתיופיה, שחלק מהם אולי כבר יצאו מהגדרת העולים.

יורי שטרן: לא מבחינה פורמלית אלא מבחינת ההזדקקות שלהם, הצורך באיזה שהוא טיפול מיוחד.

יורי שטרן: אבל הרוב לא.

יורי שטרן: כל המבוגרים לא, הרבה מאוד משכבת הביניים לא, הרבה מאוד ילדים לא.

יורי שטרן: דיברת פה הרבה פעמים על הקטסטרופה שאנחנו רואים מול עינינו בין ילדי העולים ולפעמים מדובר באנשים שבכלל לא נולדו פה.

יורי שטרן: מדובר פה על השירותים ועוד יותר, אצל עולי אתיופיה.

יורי שטרן: מדובר היה על מכלול שירותים שניתנים לאוכלוסיות מיוחדות, שלצורך העניין קוראים להם עולים.

יורי שטרן: אבל בהרבה מאוד מובנים המילה הזאת לא מגדירה את סך הייחודיות שלהם.

יורי שטרן: משרד הקליטה הוא גורם מסוים, בדרך כלל ממנף, כהגדרתו של חבר הכנסת ברונפמן, לפעמים מממן ב-100% ולפעמים לא מממן בכלל.

קולט אביטל: איפה יתר התקציבים?

יורי שטרן: מהתקציבים העירוניים.

יורי שטרן: כמו שעירייה דואגת - -

רומן ברונפמן: לא רק.

רומן ברונפמן: הסוכנות היהודית, הג'ויינט.

יורי שטרן: כמו ששירותי רווחה או פעילות רווחה בעיר זה לא דווקא תקציבים שבאים ממשרד הרווחה או לפי החוקים השונים וכמו שהפעילות החינוכית זה לא רק תקציב של משרד החינוך, מה שקרה הוא, שעיריות רבות, בקונסטלציה הפוליטית הנוכחית, החליטו שאין להם עניין אלא יש להם עדיפויות אחרות והם צמצמו בצורה דרמטית, דרקונית, את השירותים האלה.

קולט אביטל: יורי, תסביר.

קולט אביטל: האם על ידי זה שהם צמצמו את השירותים שהם נותנים לאזרחים, לעולים החדשים, בגלל שהם מחלקה מיוחדת, הם גם הפסיקו בעצם לאסוף כספים מגורמים אחרים.

יורי שטרן: במידה רבה כן, כי כשאין לך יחידה שמתמקדת בזה, כשאין לך אנשים שמתמצאים בזה, כשאין לאוכלוסייה כתובת ברורה יחסית למי לפנות, הכל מתמסמס.

קולט אביטל: אני מנסה להבין, חוץ מזה שאין יד אחת מכוונת וכל מחלקה עושה את המדיניות שלה, זה בחינוך וההוא ברווחה, זה סוג אחד של נזק.

קולט אביטל: הסוג השני של הנזק הוא שאין כתובת.

קולט אביטל: הסוג השלישי, שבעצם אילו היתה כתובת אחת, היו משאבים ממקומות נוספים.

יורי שטרן: אני אוסיף עוד אלמנט: רשויות הקליטה, מטבע הדברים, היות והם יצורים שנוצרו בתקופת העליה וכולם ידעו את מי הם משרתים, מן הסתם גם עבדו שם אנשים שמייצגים את אותן העליות, הרוסים, האתיופים וכולי.

יורי שטרן: פזרו את המחלקות האלה, אז יש את ראש אגף החינוך , שהוא לא מבין את המנטליות הזאת, הוא לא יודע את השפה ואנשים לא יכולים לפנות אליו.

קולט אביטל: הבנתי.

קולט אביטל: אני פשוט מנסה להבין את העובדות.

קולט אביטל: בכמה מקומות פזרו את הרשויות האלה או את המחלקות?

מרינה סולודקין: מתכוננים לעשות את זה בכל המדינה.

מרינה סולודקין: ברוב המדינה.

יורי שטרן: אני לוקח שתי ערים כמו באר שבע וכרמיאל.

יורי שטרן: ראש עיריית כרמיאל, בגלל המודעות הגבוהה שיש לו, עם כל הצמצומים והכל השאיר את המערך כמות שהוא.

קולט אביטל: אני לא שאלתי איפה נשאר.

יורי שטרן: אבל אפשר להבין.

יורי שטרן: למה אני נותן שתי דוגמאות?

יורי שטרן: כי באים ראשי הערים ואומרים: אין לנו יכולת, הרי צמצמו לנו ואין עולים חדשים וכולי.

יורי שטרן: יש בכרמיאל בדיוק אותה מציאות כמו שיש - -

קולט אביטל: לפני שנכנסת, ניסיתי להבין מי מממן את כוח-האדם ביחידות האלה.

יורי שטרן: מי שמממן כל שירות חיוני בעיר זאת עירייה.

יורי שטרן: אם היא רואה את השירות כחיוני, היא דואגת לתקצב את זה באופן עצמאי - -

קולט אביטל: יורי, אני שאלתי שאלה.

קולט אביטל: אם יש תקן, יש כוח אדם - -

עמרם מצנע: המדינה לא נתנה לזה כלום.

עמרם מצנע: זה היה יוזמות מקומיות של הרשויות.

יורי שטרן: אבל זו מחויבות.

עמרם מצנע: לא, אין מחויבות.

עמרם מצנע: זו מחויבות פוליטית, חברתית.

קולט אביטל: את התקנים עצמם, בעיריות, יכול לבוא ראש עיר ולהגיד: אני מצמצם תקנים.

עמרם מצנע: אחת הדוגמאות הטובות, אני חושב, היא הרשות בחיפה.

עמרם מצנע: אי אפשר להתווכח על זה.

עמרם מצנע: מה שאני מנסה לומר, שבכל עירייה מצאו פתרון קצת שונה.

עמרם מצנע: שום דבר לא ממומן על ידי המדינה.

עמרם מצנע: הכל מתוך איגור משאבים בצורה כזאת או אחרת.

עמרם מצנע: היתרון באיגור משאבים, שאתה לפחות יודע מי, איפה.

עמרם מצנע: יש כתובת מרכזית.

קולט אביטל: זה כשאתה מקים רשות.

יורי שטרן: לא חשוב איך זה קרה.

רומן ברונפמן: אפשר לחדד?

רומן ברונפמן: שתי הדוגמאות של יורי נכונות בעוד רמה אחת.

רומן ברונפמן: זו הרמה שאני וחברת הכנסת דיברנו עליה, הרמה הפוליטית.

רומן ברונפמן: אני פותח את זה לשיחה.

רומן ברונפמן: בכרמיאל, ממלאת מקום ראש העיר היא רינה גרינברג, שמחזיקה 20 שנה את נושא קליטת העליה.

רומן ברונפמן: השלטון שלה הוא כפי שהיה וכך גם נשאר.

רומן ברונפמן: בבאר שבע היתה נציגות חזקה של עולים מברית המועצות, בצורה של ממלא מקום וסגן ראש העיר, שעכשיו התפזר ל-2,3 חלקים פוליטיים זוטרים ולכן, הכוח הפוליטי לא עמד לטרנר מאחורי הגב, כדי שהרשות תישאר.

רומן ברונפמן: זה כל הסיפור.

מרינה סולודקין: הוא גם לא חושב על קדנציה נוספת והוא עושה מה שהוא רוצה.

רומן ברונפמן: אני לא נכנס לדוגמה של חיפה.

פיני קבלו: אני מדבר מתוך ניסיון: רכז קליטה הוא דבר מאוד חיוני בכל רשות.

פיני קבלו: הוא לא רק בשביל לקלוט את העולים שמגיעים.

פיני קבלו: אני חושב שאני יכול לתת דוגמה: גם בבית שאן יש רכז קליטה וכמובן שאין לו מימון.

פיני קבלו: מה שמשרד הקליטה מממן, הוא מממן פעולות ואנחנו עושים את הפעולות אם זה באמצעות המתנ"ס באמצעות גוף ממומן.

פיני קבלו: ייתר המשרדים, כשהם מבקשים למנות עובד מסוים, אז יש השתתפות של 75% של המדינה.

פיני קבלו: אם זה לשכה במשרד הרווחה, אם זה משרד החינוך, הם נותנים השתתפות.

פיני קבלו: משרד הקליטה נותן אך ורק פעולות ולכן, יש קושי לראשי רשויות לקחת את התקן.

פיני קבלו: לכן, רשויות שמאוד חפצות בעניין הזה, מממנות את זה מתקציבן, כאשר התקציב כולו של משרד הקליטה, אם זה 30,40 אלף בשנה, משמשים כלי למען קליטה.

קולט אביטל: סליחה, אתה צודק.

קולט אביטל: יחד עם זאת, תן לי לשאול אותך עוד פעם: אתה אמרת, שגם התקנים של אנשים שמפעילים את זה - -

אריה קורת: לא תקנים.

אריה קורת: זה כוח אדם אד-הוק, שמפעיל את אותם פרוייקטים.

אריה קורת: אם זה המקשרים, המורים, המפעילים, אם זה חוגים למיניהם, הם כלולים בחלק מהפרוייקט.

רומן ברונפמן: זה בתוך תקורה, זה לא בתוך תקן.

אריה קורת: זה לא תקן.

אריה קורת: זה למפעילי הפעולות.

קולט אביטל: זאת אומרת, שמשלמים גם משכורת.

מרק בסין: אני ראש מועצת בני עייש וכן יושב ראש הוועדה לקליטת עליה בשלטון המקומי.

מרק בסין: ראשית, ברמה העובדתית: כידוע, קיים משבר בשלטון המקומי וברשויות המקומיות.

מרק בסין: רוב הרשויות נמצאות בתכניות הבראה ואלה שלא, יהיו לצערי בקרוב בתכניות הבראה.

מרק בסין: במסגרת תכניות ההבראה, הרשויות נמצאות מול משרד הפנים ומגישות את התכניות.

מרק בסין: המגמה היא להשאיר את אותם השירותים שמתוקצבים על ידי המדינה.

מרק בסין: הרי ממה נוצר המשבר הזה?

קולט אביטל: אבל לחסל את כוח-האדם.

מרק בסין: המשבר בשלטון המקומי נוצר מכך שסל השירותים, שהמדינה מחייבת את הרשויות לתת לתושביה, לא מממנת אותו.

מרק בסין: מזה נוצר המשבר.

מרק בסין: לכן, ב-1 למרץ, כשהיה דיון בוועדה הזאת ואני מברך את הוועדה שיזמה את הדיון, להסדיר את הנושא בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי בתחום הקליטה, זו היתה ההחלטה ב-1 למרץ והנה, אנחנו מגיעים לדיון נוסף, כדי להתקדם בנושא הזה.

מרק בסין: זאת הבקשה שלו.

מרק בסין: אנחנו, בשלטון המקומי וברשויות המקומיות מאוד מעונינים לתת את השירות בסיוע של משרד הקליטה.

מרק בסין: אנחנו נמצאים שם בשטח, עם האנשים.

מרק בסין: אבל, מכיוון שכפו עלינו, נכנסנו למהלך של תכניות הבראה ואנחנו, בשלטון המקומי, מתחילים לקצץ את השירותים, במיוחד אלה שלא מתוקצבים על ידי המדינה.

קולט אביטל: את השירותים או את כוח האדם?

קולט אביטל: כי שירותים ממומנים.

קולט אביטל: אני מבינה שיש אבחנה וכסף לפעילות עדין קיים במשרד הקליטה.

קולט אביטל: אבל מה שקורה למעשה בשטח, שמקצצים כוח אדם ומפזרים את זה בין מחלקות שונות.

קולט אביטל: זה המצב שמתואר פה.

מרק בסין: הרי זה כוח אדם.

מרק בסין: פעולות שאושרו על-ידי משרד הקליטה.

מרק בסין: קחו לדוגמא הרצאה: נאמר כאן, שהשכר של המרצה מופיע בתקציב של משרד הקליטה.

מרק בסין: אז יש הרצאה וחלק מהתקציב הזה הולך למרצה.

מרק בסין: אבל כמו שאת שמת לב לזה, אין מי שמרכז את כל הנושא הזה.

פיני קבלו: אין מי שיעשה את הפעולות.

מרק בסין: אין מי שנמצא בקשר יומיומי עם העולים החדשים.

מרק בסין: אין משרד בעיריות, שהעולים יכולים לפנות לשם עם הבעיות שלהם.

מרינה סולודקין: העניין הוא שמחלקת הקליטה לא סטטוטורית, בניגוד למחלקת חינוך ומחלקות אחרות.

מרינה סולודקין: בזה אנחנו רואים את המוקד של הבעיה.

יורי שטרן: זה לא מוקד הבעיה לדעתי.

קולט אביטל: כל אחד רואה את זה בצורה אחרת.

עמרם מצנע: בארגון עיריות אין שום דבר סטטוטרי.

מרק בסין: לכן, הבקשה שלנו היא להתקדם ולהסדיר את היחסים.

יגאל יאסינוב: רציתי להביא כמה דוגמאות, שהכסף שמגיע ממשרד הקליטה לרשות בסופו של דבר רק חלקי לאותו פרוייקט.

יגאל יאסינוב: דוגמה: אופרת עולים באשדוד.

יגאל יאסינוב: הפרוייקט שמשרד הקליטה מתקצב נקרא אופרה והאופרה באשדוד היא חלק מהתזמורת העירונית.

יגאל יאסינוב: הכסף מגיע לתזמורת ובו מממנים את כל הפעילות של התזמורת ואז, מה שמגיע בסופו של דבר לאותה אופרה שעבורה הדבר מתוקצב - -

קולט אביטל: אבל זה לא אשמת העירייה.

יגאל יאסינוב: לא, זה אשמת העירייה כי היא מפעילה את שתי התכניות האלה והיא החליטה על איחוד הפרוייקטים והיא החליטה לממן את האופרה דרך התזמורת העירונית.

יגאל יאסינוב: זו דוגמה.

יגאל יאסינוב: בכסף הזה הם מפעילים את כל הפעילות של התזמורת ורק מה שנשאר הולך לאופרה.

אריה קורת: יש פה קצת בלבול...

יגאל יאסינוב: דוגמה אחרת: בקרית ים, נבחר ראש עיר שאינני הייתי בין תומכיו אבל זו דוגמה טובה מאוד לפעילותו.

יגאל יאסינוב: הוא היה ראה עיר לפני קדנציה או שתיים.

יגאל יאסינוב: באותו זמן היה עיתון עירוני בשפה הרוסית.

יגאל יאסינוב: כשהוא עזב, סגרו את העיתון.

יגאל יאסינוב: כרגע הוא חזר, הוא נבחר מחדש ושוב הוא מפעיל את העיתון ברוסית.

קולט אביטל: מי זה, שישו?

יגאל יאסינוב: כן.

דובר: אבל אין לזה חשיבות.

יגאל יאסינוב: סליחה, יש לזה חשיבות.

יגאל יאסינוב: זו דוגמה לראש עיר שמחפש את הכסף ויודע מה לעשות.

יגאל יאסינוב: לכן, ברור שאם ראש העיר הזה וראש ועדת קליטה בעיר רוצים לעשות משהו, אז זה לא ייסגר בעיר הזאת ולא תהיה פגיעה בשירותי הקליטה והם יהיו פחות קשים.

יגאל יאסינוב: משרד הקליטה והשלטון המרכזי יכול לעזור בכסף, בדרכים אחרות לרשות המקומית.

יגאל יאסינוב: זה רק רצון טוב של ראש העיר.

חנה גרינברג: אני רוצה לציין שנושא הקליטה זה לא רק תקציבים וזה לא תלוי רק בכסף.

חנה גרינברג: במשך כל השנים, יחידת הקליטה היא זאת שדאגה וריכזה את כל הנושא של הקליטה.

חנה גרינברג: למעשה, היינו כתובת.

חנה גרינברג: אנחנו במקרה זה מסונפים למחלקה לשירותים חברתיים, אבל יש לי איזו שהיא עצמאות.

חנה גרינברג: יחד עם זאת, מאחר ואני מסונפת למחלקה לשירותים חברתיים, אני לא יכולה לשבת בפורום של מנהלי מחלקות ולייצג את נושא הקליטה.

חנה גרינברג: אני חייבת לציין, שכן הכירו בחשיבות נושא הקליטה בערד וגם היום, גם ראש העיר ומחזיקי תיק הקליטה רואים חשיבות בנושא הקליטה.

חנה גרינברג: יש את הנושא של גיוס משאבים ויש גם דאגה לגייס כל מיני תקציבים מכל מיני מקורות ולטפל.

חנה גרינברג: ברגע שמפזרים את הנושא אין יד מכוונת וגם אין אינטרס לנושא של גיוס.

חנה גרינברג: לכן, יש חשיבות לנושא של ריכוז נושא הקליטה וגם לגבי ההחלטות.

חנה גרינברג: אני למשל, יושבת בוועדת היגוי אבל אנחנו לא רק מסתמכים על הנושא של משרד הקליטה אלא אנחנו מסתמכים גם על מקורות אחרים וגם על הטיפול הפרטני, שלא נקנה רק בכסף.

אמיר דור: אני מעיריית תל אביב.

אמיר דור: משרד הקליטה תורם את חלקו לפעולות, כמו שנאמר פה.

אמיר דור: אבל, על מנת שתדעו את סדרי הגודל: ברשות הקליטה בתל-אביב, התקצוב שלה ב-2003 היה כ-3 מילון שקל.

אמיר דור: תקציב משרד הקליטה לפעולות היה כ-400 אלף שקל מתוך זה.

אמיר דור: רוב הכסף ורוב התקציב נופל על הרשות המקומית.

אמיר דור: אז עם כל הכבוד למשרד הקליטה שעושה את חלקו נאמנה, אין לי בעיות אם משרד הקליטה, הבעיה היא שרוב המימון בפועל נופל על הרשות המקומית.

אמיר דור: כאשר הבעיה היות חמורה היא עם המענקים של משרד הפנים.

אמיר דור: משרד הפנים נתן מענקי קליטה בזמנו.

אמיר דור: לעיריית תל אביב היה 1.3 מיליון שקל והוא ביטל את זה לגמרי רטרואקטיבית ל-2003.

אריה קורת: הוא לא ביטל את זה.

אמיר דור: יש 15 רשויות שלא מקבלות מענקי איזון ובפועל, 15 הרשויות האלה לא קיבלו את המענק.

אמיר דור: בפועל, 15 הרשויות האלה שלא קיבלו מענקי איזון קוצצו במיליון שקל - -

רומן ברונפמן: אתם חלק מהעירייה?

רומן ברונפמן: אתם לא יכולים לגייס כסף מבחוץ, נכון?

אמיר דור: אנחנו יכולים, אבל זה מאוד קשה.

קולט אביטל: רק מי שרשות או עמותה יכול לגייס כספים מבחוץ.

אמיר דור: עירייה יכולה לגייס.

אמיר דור: כשמגישים פרוייקטים לפיתוח לעמותות, אפשר לגייס כספים.

רומן ברונפמן: מה היה התקציב האחרון?

אמיר דור: התקציב האחרון הוא כ-2 מיליון שקל.

ליאוניד סמוליאנוב: אני יושב-ראש הפורום של מנהלי קליטה בפתח תקווה.

ליאוניד סמוליאנוב: יש שתי הבהרות שאני רוצה לעשות ואני אחדד את הדברים של אמיר: תקציב הפעולות של משרד הקליטה, אני פשוט נותן דוגמה כדי להבין את הפרופורציות מי מעסיק, השנה זה 175 אלף שקל.

ליאוניד סמוליאנוב: רק הפרוייקט שהעירייה מממנת בלי משרד החינוך, לצערי, אחד הפרוייקטים של מרכז למידה לחטיבות עולה כ-200 אלף שקל אצלנו.

ליאוניד סמוליאנוב: יש עוד הרבה פרוייקטים נוספים.

ליאוניד סמוליאנוב: ממה זה נובע?

ליאוניד סמוליאנוב: רוב הכסף לא נמצא ברשות, בעיר, ממשרד הקליטה.

ליאוניד סמוליאנוב: הכסף הזה, פה אני אתן מחמאה למשרד הקליטה, הוא רובו כן מגיע ליעד דרך הפרוייקטים לעולים.

ליאוניד סמוליאנוב: לפחות, אפשר לבקר את זה אפשר לדון, יש ועדה, אתה יודע לאיפה זה הולך.

ליאוניד סמוליאנוב: הכסף הרב שנמצא ברשות לנושא קליטת עליה זה כסף של משרד החינוך, זה כסף של משרד הרווחה.

ליאוניד סמוליאנוב: ועדת ההיגוי לא קיימת שם.

ליאוניד סמוליאנוב: ועדת ההיגוי לא יושבת, ועדת ההיגוי לא מחליטה.

ליאוניד סמוליאנוב: אני, כמנהל אגף, אני לא יכול להתלונן שאין לנו יחידה עצמאית והקשר עם ראש העיר חסר.

ליאוניד סמוליאנוב: אבל, אין לי שום מידע מה מגיע ממשרד החינוך לנושא של תלמידים עולים.

ליאוניד סמוליאנוב: מה מגיע ממשרד הרווחה לנושא של נכים, קשישים וחולים.

קולט אביטל: אתה גם לא יודע.

ליאוניד סמוליאנוב: זה מה שאני אומר.

ליאוניד סמוליאנוב: דבר אחרון: אנחנו 14 שנה אחרי תחילת העליה.

ליאוניד סמוליאנוב: אף אחד, כולל ועדת הקליטה וכולל משרד הקליטה, לא הגדירו בעצם מה רוצים מהקליטה.

ליאוניד סמוליאנוב: מה זה קליטה?

ליאוניד סמוליאנוב: רוצים שתוך 3 שנים כולם ילמדו עברית.

ליאוניד סמוליאנוב: ..

רומן ברונפמן: הבאתי דוגמה חיה מאשקלון.

רומן ברונפמן: הוא יכול לספר מניסיונו האישי מה קורה לראש עיר שאין לו עניין.

יורי שטרן: מה קורה לעיר שלראש העיר אין עניין.

ליאוניד סמוליאנוב: המצב של חוסר ריכוזיות של שירותי קליטה בעיר הוא לא רק בעיר.

ליאוניד סמוליאנוב: הוא מגיע מהשלטון המרכזי.

ליאוניד סמוליאנוב: אף אחד לא הגדיר תוך כמה שנים צרים לצפות שהאנשים ידעו עברית.

ליאוניד סמוליאנוב: תוך כמה שנים צריך לצפות לקליטה מוצלחת, שאנשים יעבדו במקצוע.

אריה קורת: רגע, אתה מצפה - -

יורי שטרן: זה המזל שלנו.

יורי שטרן: זה נותן לך גמישות שאחרת לא היתה קיימת.

ליאוניד סמוליאנוב: כל קיץ, ופה, אני מנצל את הבמה להערה, באים פרוייקטים מכל מיני גורמים, ג'ויינט והסוכנות ומשרד החינוך.

ליאוניד סמוליאנוב: אני לא יודע מי מחליט עליהם וטוב שמחליטים שצריך להשקיע בעליה, אבל מחליטים על פרוייקטים שחלק מהם נופלים, כי הם מגיעים ממש ברגעים האחרונים ואף אחד לא מנווט אותם.

ליאוניד סמוליאנוב: פונים למתנ"סים, שזה בחלק מהישובים וברוב הישובים זה לא רלוונטי.

ליאוניד סמוליאנוב: פונים למחלקות חינוך - -

קולט אביטל: אגב, המתנ"סים גובים כספים.

קולט אביטל: בעצם, העולה, שלא יכול להרשות לעצמו גם לא יכול לקבל.

קולט אביטל: תודה רבה.

שמעון כלפון: אני מחדרה.

שמעון כלפון: אני רוצה לברך על היוזמה החשובה הזאת ואינני רוצה לחזור על הדברים אלא לחדד: אני בא מתחום הרווחה החינוכית לשעבר ואני מסתכל ורואה מה עשה משרד החינוך.

שמעון כלפון: הוא הקים יחידה של רווחה חינוכית כדי לסגור פערים לימודיים בין אוכלוסייה חלשה לחזקה.

שמעון כלפון: ואז הוא אמר: אני נותן לך מישהו שירכז את הנושא הזה.

שמעון כלפון: המישהו הזה יושב בתוך המערכת, מגייס את המשאבים מקרנות ומגופים שונים ויוצא אל הפרוייקטים.

שמעון כלפון: משרד הקליטה נותן תקציב ובכל שנה הוא מקצץ.

שמעון כלפון: אני מברך את אריה על העבודה שעושים בנושא של פרוייקט עם קליטה בקהילה.

שמעון כלפון: אבל כל עוד לא יהיה מנוע, שיהיה מתוקצב על-ידי גוף ממשלתי, כל ראש עיר שמחר בבוקר דנים אתו על פיטורים ו צמצומים, הדבר הראשון שעולה על סדר היום שלו הוא: בואו נסגור את הקליטה.

רומן ברונפמן: מדויק.

שמעון כלפון: לכן אני אומר: בואו נחשוב רגע.

שמעון כלפון: הגיעה עליה כזאת מבורכת, עם תרבות, עם מורשת.

שמעון כלפון: תראו מה שקורה עם תזמורות שקמו לפני 10 שנים.

שמעון כלפון: המדינה השקיעה בהם מיליוני שקלים והכל יורד לטמיון.

שמעון כלפון: למה?

שמעון כלפון: כי אין מישהו שימשיך ויוביל את הדברים האלה.

שמעון כלפון: אני אומר, כמו היחדה לסמים.

שמעון כלפון: הולכים להלחם במשהו ונותנים תקציב למישהו שיובל את זה.

שמעון כלפון: אנחנו עדין בקליטה וצריך להמשיך את הקליטה בעליה.

שמעון כלפון: חלק מזה, זה לממן רכז או מישהו, איזו שהיא פונקציה ברשות המקומית, שיהיה מוגדר ולא תלוי בראש העיר, אם הוא רוצה בו או לא, שימשיך להוביל את הדברים.

שמעון כלפון: תודה.

קולט אביטל: חברים, בואו נתקדם בעניין הזה.

קולט אביטל: בסך הכול, נדמה לי שמקובל על כולנו, מכל מה שאנחנו שומעים, שאם אין יד אחת מכוונת, נקרא לזה רכז או מה שאני קוראת בהצעת החוק שלי, אחראי תחום קליטה.

קולט אביטל: אם אני לא טועה, זה מקובל על כולנו שאם אין פונקציה כזאת, סטטוטורית בתוך העירייה, הדבר הולך לאיבוד.

קולט אביטל: אני מקווה שזה מקובל על כולנו.

מרינה סולודקין: יש לי הסתייגות.

מרינה סולודקין: את מדברת בלשון צמחונית.

מרינה סולודקין: מה זה רכז קליטה?

מרינה סולודקין: יחידת קליטה, מחלקת קליטה.

מרינה סולודקין: צריך שיהיה בחוק דבר יותר רחב, שיגידו לנו.

מרינה סולודקין: אם אנחנו נותנים רק רכז קליטה, אז יהיה בירושלים וגם באשדוד רכזי קליטה ולא יהיו מחלקות קליטה.

קולט אביטל: אחראי תחום קליטה זו הגדרה די רחבה.

קולט אביטל: את קראת את הצעת החוק?

מרינה סולודקין: כן, קראתי.

עמרם מצנע: אני רוצה להעיר הערה: הבעיה המרכזית היא שהתקציבים מקוצצים.

עמרם מצנע: על כן, היכולת של הבית הזה לחוקק חוק שיחייב את הרשויות להחזיק יחידה, בלי שמישהו יממן אותה אלא היא נכנסת בתוך הסל של ראש הרשות היא לא נכונה.

עמרם מצנע: אם את יכולה לכפות על המדינה למממן יחידה כזאת - -

קולט אביטל: זאת הכוונה.

עמרם מצנע: בסדר, השאלה אם זה אפשרי.

עמרם מצנע: כי הרשויות בעשור האחרון בנו את היחידות האלה ללא הנחיה שהם קיבלו מלמעלה.

עמרם מצנע: היו מספיק תקציבים מכל מיני תחומים, בחלק מהמקומות הם הוקמו ובחלק מהמקומות הם נשארו מחולקים בתוך העירייה ברשויות שונות בתוך העירייה, וזה חייב להקים גם מנגנון.

עמרם מצנע: היום, כאשר התקציבים מקוצצים בצורה דרמטית.

עמרם מצנע: ..

עמרם מצנע: דרך אגב, חלק מזה קורה כי העליה קטנה.

עמרם מצנע: לכן, תפיסת המדינה שהעליה קטנה ומורידים את התקציבים.

עמרם מצנע: זו תפיסה לא נכונה לדעתי וצריך להמשיך להשקיע באותם גלי עליה שהגיעו כבר.

עמרם מצנע: לכן, אני חושב שרק לכפות על הרשויות, זאת אומרת, הרשויות נמצאות במצוקה נוראית.

עמרם מצנע: זה שאנחנו נבוא מלמעלה ונכפה עליהם להקים יחידות בלי לתקצב את זה - -

קולט אביטל: לא זאת הכוונה.

קולט אביטל: הכוונה היא גם במצב הנתון, כפי שהוא, אנחנו, כוועדת העליה והקליטה באים ואומרים שיש פונקציות, שאנחנו לא מוכנים לוותר עליהן.

קולט אביטל: בכל עירייה צריכה להיות פונקציה כזאת ושהמדינה, בדיוק כפי שהיא מממנת פעולות קליטה, צריכה להיות אחראית ספציפית למימון תחום כזה.

קולט אביטל: איך אנחנו נעשה את המלחמה, כדי להשיג את המימון לדבר הזה?

קולט אביטל: זה כבר סיפור שונה.

קולט אביטל: אם נתפזר ונעשה משהו מאוד גרנדיוזי, אין סיכוי.

קולט אביטל: אם אנחנו נלך על דבר מאוד ממוקד וננסה מתוך התקציבים שהמדינה מקצה לנושא קליטת העליה לממן פונקציה כזאת של רכז קליטה או בכל עיר גדולה שבה יש עולים או בכל עיר קולטת עליה, אולי יש סיכוי.

קולט אביטל: אני לא מנסה להכביד על ראשי הערים, אני מנסה דרך החקיקה הזאת גם לעזור לנושא וגם לעזור לראשי הערים.

רומן ברונפמן: אבל אין לך התייחסות למימון.

קריאות: בדברי ההסבר למטה.

עמרם מצנע: דברי הסבר זה לא חלק מהחוק.

עמרם מצנע: דרך אגב, המונח עיר קולטת עליה הוא מונח שאבד עליו הכלח.

דובר: מה עם מימון?

רומן ברונפמן: יש התייחסות של מימון בסעיף 2.

קולט אביטל: כולם קיבלו את הצעת החוק?

רומן ברונפמן: מה עמדת המרכז לשלטון מקומי?

מיכאל גינקר: אני ממרכז לשלטון מקומי.

מיכאל גינקר: ישבנו בצוות היגוי, גיבשנו המלצות והגשנו אותם לוועדה.

קולט אביטל: מתי?

מיכאל גינקר: וברובן לא אומצו, לצערנו.

מיכאל גינקר: גיבשנו התייחסות שלנו ואני מבקש להתמקד במשהו מעשי, כי זו לא פעם ראשונה שאנחנו דנים באותו נושא, בלי שום התקדמות ואלה רק בירורים מתמשכים.

מיכאל גינקר: אם אפשר להתמקד בהצעת החוק, כי יש לנו מה להציע.

קולט אביטל: אני רוצה להגיד לפחות לאלה, שלא היו שותפים לדיונים בינינו, שאתם העברתם לנו הצעות כאלה שהיו כל כך מרחיקות לכת, שעם כל הרצון הטוב לא חשבתי שיש לזה סיכוי.

קולט אביטל: חשבתי, שבדרך שבה מוצגים הדברים שלכם, היה יכול להתפרש הדבר שכל מה שאנחנו מנסים זה למצוא עוד תקנים לעיריות, ולא זאת הכוונה.

קולט אביטל: לכן, פתחתי ואמרתי שיש הבדל בין מה שאתם הצעתם באופן מהותי לבין מה שאנחנו הגענו למסקנה, לו אולי סיכוי לעבור.

קולט אביטל: בין האופטימום לבין משהו שהוא בגדר - -

מיכאל גינקר: זה לא יעבור.

יעקב צבאג: לקחנו את הצעה שלך והערנו על זה הערות.

קולט אביטל: בסדר.

קולט אביטל: אני אשמח לשמוע את ההערות.

קולט אביטל: בבקשה.

יעקב צבאג: כמו שאמרה חברת הכנסת סולודקין, מצאנו שצריך לחדד כמה דברים, להיות קצת פחות פרווה, כדי שהדברים יהיו יותר ברורים: אם אני מתייחס למשל למילה "אחראי", אנחנו הפכנו את זה למנהל תחום קליטה ולא אחראי תחום קליטה.

קולט אביטל: מה ההבדל?

מיכאל גינקר: אחראי יכול להיות נבחר ציבור וזה משהו אחר.

יעקב צבאג: ראש עיר יכול למנות נבחר ציבור ולומר לו: מהיום והלאה, אתה אחראי על תיק קליטה, ופה בעצם מתמסמס הכל.

קולט אביטל: אני רוצה שתבינו, שההגדרות היו של הלשכה המשפטית שלנו.

קולט אביטל: כשהלשכה המשפטית אומרת "אחראי", אז יש לזה כנראה השלכה אחרת.

ליאוניד סמוליאנוב: נבחר ציבור בקונוטציה מקומית - -

יעקב צבאג: אני יורד למקום שבו כתוב: רשות מקומית כוללת עליה, אז ההצעה שלנו היא 10%.

יעקב צבאג: בסעיף 1 אנחנו מבקשים לשנות את המילה: אחראי למנהל ואני יורד הלאה: רשות מקומית, עירייה או מועצה מקומית, זה בסדר.

יעקב צבאג: אחר כך, רשות מקומית קולטת עליה, זו רשות מקומית שלפחות קולטת 15% ואנחנו מציעים לתקן את זה ל-10%, כי זה פולט החוצה המון עיריות.

יעקב צבאג: גם אנחנו נפלטים החוצה.

מיכאל גינקר: גם תל-אביב וירושלים.

מיכאל גינקר: יעקב צבאג: הוספנו גם פרמטר נוסף, מעבר לאחוזים וכתבנו:

מיכאל גינקר: או עיר שיש בה לפחות 10 אלף עולים.

קולט אביטל: בסדר, מקובל.

פיני קבלו: אני חושב שלא צריך להתייחס למספר ואגיד לכם למה: בית שאן לא היתה עיר קולטת עליה.

פיני קבלו: ברגע שמינינו רכז קליטה וראש העיר דחף, אנחנו הצלחנו ליצור קשרים עם מדינות וארצות והבטנו קליטה בסופו של דבר.

פיני קבלו: לכן, העניין הזה לא רלוונטי כי חלק מתפקידו של רכז הקליטה זה ליצור קשרים עם ארצות ולצאת לסיורים ולהביא קליטה ישירה לאותן ערים.

פיני קבלו: לכן, ברגע שמדברים על מספרים, מפילים בעצם 90% מהרשויות.

יעקב צבאג: סעיף 2(א) הצענו לשנות את המילה: אחראי למילה מנהל.

יעקב צבאג: בסעיף 2(ב) הוספנו בסוף, שזה מייחס רק למנהל עצמו, מה שהעיר קודם חבר הכנסת מצנע, אלא: כמו כן, מסיבות מקצועיות בתחום קליטת העליה יתוקצבו 75% על-ידי משרד הקליטה ו-25% מהרשות, כמו שמקובל למשל במפעלי חינוך, בתחום הרווחה ובדברים מקובלים.

קולט אביטל: זה מקובל?

קריאות: כן.

אריה קורת: שיהיה מובן, אנחנו לא מכירים את הצעת החוק, המשרד לא דן בה.

אריה קורת: אני לא מכיר אותה.

קולט אביטל: אתה לא יכול להכיר אותה, כי היא לא הצעה.

קולט אביטל: ..

אריה קורת: אני לא מקבל את זה.

קולט אביטל: לא שאלנו אותך אם אתה מקבל או לא מקבל, משום שזו הצעת חוק פרטית שאולי תהפוך להצעת חוק של הוועדה.

קולט אביטל: בניגוד למה שמקובל, אני מציעה אותה לפני שאני מניחה אותה על שולחן הכנסת, כדי לשמוע הערות וכדי לכלול בתוך הצעת החוק מה שהחברים חושבים.

קולט אביטל: אני שואלת אותך אם עובדתית, מה שנאמר פה לגבי כל מיני משרות, משרד הקליטה מממן?

אריה קורת: אני לא יכול להתייחס לזה.

יעקב צבאג: דרך אגב, גם הפרוייקטים שמשרד הקליטה מממן הם פרוייקטים של 75% ו-25% לפעולות.

קולט אביטל: לגבי הסעיף הזה יש עוד הערות או שאלות?

שמעון כלפון: מר קורת הוא המייצג את משרד הקליטה והייתי רוצה לשאול שאלה: האם אתה רואה דברים שונים בין רשות שיש לה מישהו שמטפל בקליטה לבין רשות שאין בה מישהו שמטפל בקליטה.

שמעון כלפון: התשובה שלו תהיה משמעותית גם להמשך הדבר הזה.

שמעון כלפון: אם הוא אומר לי שברשות שהוא נותן תקציבים אין מישהו שמרכז, אז הנושא נופל שם ומחלקים את הדברים.

שמעון כלפון: אבל אם יש לנו כתובת, אולי הדברים יכולים להיראות אחרת.

שמעון כלפון: אולי הוא יכול לחדד את הנקודה הזאת ואז הוא יוכל ללכת ואנחנו נקבל עוד הסבר.

אריה קורת: ללא ספק, מבחינתנו יש חשיבות לזה שתהיה מחלקה מסודרת ומאורגנת ככתובת אחידה שתטפל בכל הפניות של העולים.

קולט אביטל: אנחנו שואלים עובדתית, האם אתה רואה היום הבדל בתפקוד שיש לך מולך מנהל שמרכז או כשאין?

אריה קורת: זה שונה מישוב לישוב.

אריה קורת: אי אפשר לעשות הכללה.

אריה קורת: גם היום, אין בכל רשות מחלקה.

אריה קורת: יש עדין הרבה רשויות שאין בהם מחלקה.

אריה קורת: לכן, מאוד קשה לעשות הכללה וזה גם לא הוגן לעשות את זה.

יגאל יאסינוב: בעיניי, יש פה כמה דברים.

יגאל יאסינוב: אני קורא את סעיף ההגדרות ורואה, שתושב עולה הוא מי שעלה לישראל מכוח חוק השבות במהלך 15 השנים האחרונות.

יגאל יאסינוב: למיטב זכרוני, זו פעם ראשונה בחקיקה שהדבר הזה מועלה.

יגאל יאסינוב: אני רוצה להבין.

יגאל יאסינוב: לפי משרד הקליטה יש כמה קריטריונים לעולה.

יגאל יאסינוב: 3 שנים, 4 שנים, 5 שנים, 15 שנה.

יגאל יאסינוב: השאלה, אם ההשלכות של ההגדרה הזאת הן תקציביות בלי ספק.

יגאל יאסינוב: אני אומר, שפה צריך לבדוק טוב טוב, אם ההגדרה הזאת בעצמה לא תפגע - -

קולט אביטל: זה לא משנה.

קולט אביטל: אנחנו בדקנו את זה עם הלשכה המשפטית ואני רוצה להבהיר: יש אבחנה בין מה שנחשב לעולה והכסף שהולך לעולה.

קולט אביטל: הכסף שהולך לעולה הוא בכל מקרה ממשרד הקליטה, לבין מה שאנחנו מגדירים כישוב שקולט עליה.

קולט אביטל: מה ישוב שקולט עליה צריך לקבל לפי חוק מהמדינה.

קולט אביטל: אלה שני דברים שונים.

יגאל יאסינוב: ההסבר הזה חייב להיות בדברי ההסבר, כי אז זה ההגדרה הזאת זה עניין טכני.

יגאל יאסינוב: כשנעבור לסעיף 2, יש לי גם הערות.

יעקב צבאג: בסעיף 2 (ב) אמרתי שאנחנו מתייחסים לא רק לסטטוטוריות של מנהל היחידה הזאת אלא גם למשרות מסוימות, שיהיו כחלק מהיחידה הזאת.

יעקב צבאג: אתם הצעתם בסעיף 2(ג), שאתם רוצים לפחות 3 משרות.

יעקב צבאג: אני כותב שראש תחום קליטת עליה יעמוד בראש יחידה עצמאית ולא יחידה שמוטמעת ברווחה או בדברים כאלה.

יעקב צבאג: זו תוספת מאוד חשובה.

דוד בר דרור: זה מובן כאן.

יעקב צבאג: אתן לך דוגמה של ירושלים היום: ירושלים היא יחידה עצמאית מאוד ולוקחים את זה ורוצים להכניס את זה לתוך הרווחה, מתוך שיקול נורא מצחיק --

קולט אביטל: היחידה צריכה להיות עצמאית.

קולט אביטל: סליחה, אני רוצה להבין משהו: ראש יחידה עצמאית פירושה שהיא כן או לא כפופה לראש העיר?

יעקב צבאג: לראש העיר כן, אבל לא לאגף רווחה ולא לאגף חברה ולא לאגף תרבות.

קולט אביטל: לכן, אני לא בטוחה ש"עצמאית" זה המינוח הכי טוב, אבל הבנתי למה הכוונה.

יורי שטרן: מדובר, שהמערכת הארגונית לא כפופה למחלקה אחרת - -

יגאל יאסינוב: בסעיף הראשון כתוב משהו אחר, שמי שיהיה אחראי למשל על ביוב, הוא יהיה אחראי על הקליטה.

קריאה: זה לא אומר שהמחלקות מאוחדות.

קריאה: ..

יגאל יאסינוב: אבל הוגדר פה, שמישהו יהיה אחראי.

יגאל יאסינוב: אז אני אומר, שכנראה, האחראי על הביוב יכול להיות אחראי בסופו של דבר גם על הקליטה.

ליאוניד סמוליאנוב: יש שם סעיף אחר שאומר, שרק במחלקה אחת הוא יוכל להיות אחראי.

קולט אביטל: רבותיי, אנחנו לא נתקדם לשום מקום.

קולט אביטל: יש לי רעיון: אני מציעה, שנקיים עוד ישיבה.

קולט אביטל: אני מבקשת, שכל אחד יביא את ההערות שלו, איך לחדד את זה.

קולט אביטל: תשלחו לי את ההערות גם בכתב ונדון בהם פה.

קולט אביטל: אבל, אני רוצה להבהיר שני דברים, מה הכוונה שלי.

קולט אביטל: בשלב זה, זו הצעת חוק שלי.

קולט אביטל: אולי נהפוך את זה להצעת חוק של הוועדה כולה.

דנה גורדון: אין הצעת חוק של ועדה.

דנה גורדון: את תציעי את זה.

מרינה סולודקין: אנחנו נחתום ואז, זה חוק של הוועדה ויהיה קשה יותר לחסל את החוק.

קולט אביטל: בסדר.

קולט אביטל: אני רוצה שנבין האחד את השני, כדי שנעבוד יחד על העניין הזה: א.

קולט אביטל: אנחנו רוצים שתהיה יחידה אוטונומית.

קולט אביטל: ב.

קולט אביטל: אנחנו רוצים להבטיח שיהיה מימון.

יעקב צבאג: התייחסתם ל-2 או 3 עובדים.

יעקב צבאג: את זה מחקנו וכתבנו: בהתאם למספר העולים בישוב.

יעקב צבאג: אחרת, אי אפשר לכפות על - -

קולט אביטל: בסדר, מקובל.

יעקב צבאג: בסעיף 2(ד) בסוף, כתוב שהשר, שזה שר הפנים, בהתייעצות עם השר לקליטת עליה ואנחנו מציעים להוסיף את יו"ר השלטון המקומי, כדי שתהיה לזה גם התייחסות של שלטון מקומי.

יורי שטרן: אי אפשר.

יורי שטרן: בחקיקה אתה לא יכול.

יורי שטרן: זה משרדי ממשלה, שיש להם מעמד אחר.

יעקב צבאג: בסדר.

יעקב צבאג: בסעיף 3, מדובר על הכשירויות של אותו אדם.

יעקב צבאג: יש ממש הצעה מסודרת, שהועברה לכם בזמנו, שאושרה על ידי המרכז לשלטון מקומי.

קולט אביטל: בסדר.

יעקב צבאג: בסעיף 5...

מיכאל גינקר: בסעיף 4(ב), בנושא של התוויית מדיניות.

מיכאל גינקר: ..

יעקב צבאג: את זה נעביר להם בכתב.

מיכאל גינקר: אני רוצה שנגיד את זה, שמנהל יחידה לא מתווה מדיניות.

מיכאל גינקר: בהצעת החוק כתוב שאותו פקיד מקצועי יתווה מדיניות.

מיכאל גינקר: קיימת הפרדה ברשויות בין מדיניות של נבחרים לבין - -

קולט אביטל: מקובל, נוריד.

יעקב צבאג: אתם כתבתם פה, שהשכר של אותו מנהל יהיה בהתאם ל-4 דרגות השכר הגבוהות ביותר.

יעקב צבאג: אני לא בטוח, שאפשר להנחית את זה על עירייה.

יעקב צבאג: לדעתי, צריך להצמיד את זה למנהל אגף.

יעקב צבאג: לא יתנו לך משנה למנכ"ל או דברים כאלה.

קולט אביטל: חבר הכנסת שטרן, בבקשה.

יורי שטרן: מדובר פה בישיבה משותפת של שתי הוועדות.

יורי שטרן: יש פה היבט של השלטון המקומי.

יורי שטרן: מבחינתי, כיושב ראש ועדת הפנים, כל דבר שמחייב את העיריות ליצור כל מיני מנגנונים הוא לא טוב.

יורי שטרן: אבל פה, ראשי הערים הביאו אותנו למצב שאין פתרון אחר.

יורי שטרן: אני רוצה שתהיה לנו אפשרות לעמוד מולם ולחייב אותם לעשות משהו, כי מה שקורה זה בלתי אפשרי.

קולט אביטל: ויחד עם זאת לתת להם את הכלים.

יורי שטרן: לכן, אני הייתי מציע שהישיבה שלנו תיגמר לא רק עם אימוץ הרעיון הכללי, ויש לי גם הערות וזה לא חשוב כרגע.

יורי שטרן: אני הייתי פונה למשרד הקליטה ואומר כך: הייתי מוריד או מוסיף, תלוי איך מסתכלים, אחוז מסוים של גובה התמיכה מאותן רשויות שאין להן מי שמרכז את נושא הקליטה בכלל, כל עוד אין לנו חוק.

מרינה סולודקין: להכניס לקריטריונים.

יורי שטרן: אם אתה סיכמת שמימון הפרוייקט הוא 45 אלף שקל, אז מי שאין לו מרכז לנושא הקליטה יקבל נגיד 35 אלף שקל.

מיכאל גינקר: למה צריך לעשות את זה בצורה כזאת?

אריה קורת: מי שיפגע זה העולים.

מיכאל גינקר: אנחנו לא מקבלים את זה.

קולט אביטל: לא מקובל.

יורי שטרן: לא, העלים בפועל סובלים מזה שאין בלבית לנושא הקליטה בעיר.

יורי שטרן: אז, אתה נותן תקציב למערכת הרווחה.

יורי שטרן: מי שמבצע את הפרוייקט הוא אדם לא כשיר לביצוע פרוייקטים בתחום הקליטה ולכן, הביצוע הוא ברמה יותר נמוכה.

יורי שטרן: יש היגיון בכך שאתם תעודדו, תחליטו על זה.

יורי שטרן: מי שיש לו מערכת מעל 45 אלף מוסיפים עוד, אבל צריך להיות מכשיר בידיכם, שיעודד את העיריות להתייחס לנושא הקליטה כאחד השירותים הקיומיים...

קולט אביטל: כן, אבל אתה לא רוצה להעניש אותם.

יורי שטרן: אבל העונש שהעולים מקבלים מזה שפיזרו את מחלקות הקליטה באשקלון, בבאר-שבע.

יורי שטרן: אני חושב, שמשרד הקליטה צריך לעודד בצורה זו או אחרת - -

מרינה סולודקין: למה לא? להעניש.

קולט אביטל: העונש הוא על העולים.

אריה קורת: אני אעלה את הנושא הזה.

חנה גרינברג: יש רשויות מקומיות שמאוד ישמחו אם יקצצו להם את הכסף והם לא יצטרכו להוסיף את ה-25%.

יורי שטרן: בסדר.

יורי שטרן: אפשר להפוך את זה ולהגיד שמשרד הקליטה מוסיף.

יורי שטרן: בבקשה.

מרק בסין: בנושא של האוצר, אם משרד הקליטה יצא את המקורות להוסיף לאותו רכז או מנהל, זה פנטסטי.

מרק בסין: אבל להעניש את הרשויות שכבר ככה נמצאות בעונש ולא יודעות איך לצאת ממנו ולהגיד, שמה שיש לכם, אם לא יהיה מי שירכז את זה, אנחנו נוריד לכם מהתקציב שאושר כבר לפעולות, אז מה שיהיה זה שיצמצמו את הפעולות לעולים.

קולט אביטל: אני גם חושבת כמוך.

עמנואל מצליח: אני יושב-ראש ועדת הקליטה והרווחה בפרדס חנה.

עמנואל מצליח: אצלנו, אף פעם לא היתה יחידה ולא היה רכז וגם לא יהיה.

עמנואל מצליח: בגלל זה, אנחנו נראים כמו שאנחנו נראים.

עמנואל מצליח: אני, כיושב ראש ועדה, אין לי לתת על הכובע של מישהו.

עמנואל מצליח: אני לא יכול לשאול אף אחד.

עמנואל מצליח: הוא אחראי על הקליטה וברגע שאני שואל אותו שאלה, הוא בודק אם הוא עומד מתחת לכובע הרווחה.

עמנואל מצליח: הוא מסתכל לתוך הפה של מנהלת הרווחה.

עמנואל מצליח: אם היא עובדת חינוך, הוא מסתכל לתוך הפה של החינוך.

עמנואל מצליח: אנחנו צריכים מישהו שינהל את העניינים.

עמנואל מצליח: אני מצדד בהצעת החוק, שצריכה להיות יחידה, הנהלה, תקראו לזה איך שאתם רוצים, אבל אל תקראו לי סוכר ותשימו אותי בתוך מים חמים.

עמנואל מצליח: דבר נוסף, בנושא של מי נחשב כעולה: אני, כיושב ראש ועדת הרווחה, אנחנו מטפלים בפרדס חנה כרכור, שהוא ישוב של בתים נמוכי קרקע, מצאנו את עצמנו קולטים את הנכים של כל מדינת ישראל ושל העולים, כי הם מקבלים דירות נמוכות קרקע, הם עם כיסא גלגלים וגם, משפחות מרובות ילדים.

עמנואל מצליח: האישה, עולה חדשה שעלתה לפני 10 שנים עם ילד אחד.

עמנואל מצליח: אבל בגלל ריבוי של קהילות מיוחדות כמו של עולי קווקז ובוכרה, מכל המדינות המוסלמיות, האישה הספיקה להביא לעולם עוד 4,5 ילדים.

עמנואל מצליח: משרד הרווחה מטפל במשפחה, אבל כאילו נחשבים רק שני אנשים עולים.

עמנואל מצליח: היא והילד הראשון.

עמנואל מצליח: כל היתר לא.

עמנואל מצליח: אין תקציבים.

עמנואל מצליח: אולי נחשוב בנושא הזה, שאנחנו נעשה את כל העבודה בעולים או שלא נעשה בכלל.

עמנואל מצליח: הרי אנחנו רוצים לטפל בעולים.

עמנואל מצליח: אנחנו רוצים חיילים טובים, אנחנו רוצים מהנדסים טובים, אנחנו רוצים שכונות שלא יהיו שם סמים.

עמנואל מצליח: אם מישהו רוצה לראות איפה זה קיים, אני מזמין אתכם לפרדס חנה, לשכונות מסוימות.

עמנואל מצליח: אבל אנחנו רוצים שהשכונות האלה יטופלו.

עמנואל מצליח: המדינה צריכה לחשוב איך לעזור בזה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אני מציעה שני דברים א.

קולט אביטל: סיכמנו לפחות ברמת ההחלטה, שמקובל על כולנו שצריכה להיות פונקציה של מנהל או רכז, אנחנו נמצא את המינוח הנכון.

יגאל יאסינוב: אני לא חושב, כי בירושלים לדוגמה, סגנית ראש העיר לשעבר היתה - -

קולט אביטל: חבר הכנסת יאסינוב, זה מה סוכם פה.

יגאל יאסינוב: לא סוכם.

יגאל יאסינוב: יש כיוון.

קולט אביטל: אנחנו נצביע.

קולט אביטל: זה לא כיוון.

יגאל יאסינוב: היא דאגה לסגור רשות והיום היא עוזרת בענייני קליטה.

קולט אביטל: חבר הכנסת יאסינוב, אני שאלתי את השאלה על דעת כל הפורום.

קולט אביטל: אם יש צורך, אני מוכנה להביא את זה להצבעה ואנחנו נצביע.

קולט אביטל: סוכם, ואנחנו מסכמים כוועדה, שמקובל עלינו שצריכה להיות פונקציה כזאת בכל עירייה ועירייה.

קולט אביטל: איך הפונקציה מוגדרת בכל מקום, אם יש מחלקה גדולה או מחלקה קטנה, זה בהתאם למספר העולים.

קולט אביטל: אני מציעה, שכל אחד, בתוך שבועיים, יעיר את ההערות שלו על החוק.

יגאל יאסינוב: אני מסתייג, כי אני לא יודע.

קולט אביטל: אנחנו תכף נצביע ואתה יכול להסתייג.

יגאל יאסינוב: אני לא יודע אם צריך להקים פונקציה כי אנחנו ראינו מקומות שהפונקציה הזאת דאגה לסגור - -

חנה גרינברג: על סמך מקרה חד פעמי?

מיכאל גינקר: ההחלטה תמומן על-ידי הממשלה.

מיכאל גינקר: בלי זה אי אפשר לקדם את זה.

קולט אביטל: אני מבקשת, בואו נסיים את הדיון הפרט,י כי יש לנו דיון נוסף פה ואנחנו מאחרים.

קולט אביטל: אני מבקשת לקבל בתוך שבוע את ההערות של כולכם על הצעת החוק.

קולט אביטל: זה חל גם עליך, חבר הכנסת יאסינוב.

קולט אביטל: אני אגיש הצעת חוק.

קולט אביטל: תרצה להצטרף – טוב.

קולט אביטל: לא תרצה להצטרף – זכותך.

קולט אביטל: אין שום בעיה בעניין הזה.

קולט אביטל: אבל, אני מבקשת ממך, כיוון שהעלית נקודה שמטרידה וחלילה, שזה לא יפגע בהגדרות של עולים שלא הייתי מודעת לזה, אז תבדוק שוב מבחינה משפטית אם מה שאנחנו הגדרנו פה ולא הגדרנו את העולים עצמם אלא את הרשויות המקומיות, אם יש לזה השלכה או לא.

קולט אביטל: תעביר לי בבקשה מסמך מסודר, כי ודאי שאין שום סיבה לשנות את ההגדרות האלה, של העולה בעצמו.

קולט אביטל: כך או אחרת, בעניין הזה אני לא רוצה לטעות.

מרינה סולודקין: אנחנו נחשוב על זה, זה מאוד חשוב.

מרינה סולודקין: מי שהגיע מרשויות מקומיות, מי שתושב של איזה אזור, אם הוא עולה - זה לכל החיים.

קולט אביטל: סופה לנדבר גם הגדירה את זה ככה.

מרק בסין: זה נכון שהוועדה מכירה בצורך ביחידה הזאת ומבינה, שהיחידה הזאת תוכל לתפקד אם ימצא גם מימון ממשלתי ליחידה הזאת, שיש בה צורך.

קולט אביטל: הבנת לגמרי נכון.

קולט אביטל: זאת היתה הכוונה מלכתחילה.

קולט אביטל: אני מודה לכולם.

קולט אביטל: הישיבה נעולה.