ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 105, 2004-03-24 09:00

קולט אביטל: שלום לכולם, למרות הפורום היחסית מצומצם, אני רוצה לפתוח את הישיבה, בעקבות בקשתה להצעה לסדר של חברת הכנסת מרינה סולודקין על מצבם ההולך ומחמיר של העולים מבחינה כלכלית.

קולט אביטל: האמת היא, שהיתה לי גם פנייה של חבר הכנסת אמנון כהן בזמנו, שרצה שנדבר על בעיות כלכליות וחברתיות, אז חשבתי שהנושא חובק עולם, רחב מדי, לא ממוקד מספיק, וניסתי לברר איתו מה בדיוק הוא רוצה.

קולט אביטל: היתרון שאת התמקדת, וגם בדברייך במליאת הכנסת נתת דברים מאוד קונקרטיים.

קולט אביטל: אנחנו דנים פה בוועדה בצורה פרטנית בכל אחת מהבעיות, בין אם זה דיור, בין אם זה עבודה, בין אם זה בעיות מול הביטוח הלאומי, בין אם זה בעיות בריאותיות, קופת חולים ודברים אחרים.

קולט אביטל: אנחנו חיים בעידן של קיצוצים מכל כיוון לכל משרד ממשלתי, ולפעמים אדם אחד, נניח אם חד-הורית, רואה את עצמה מקוצצת משלושה-ארבעה כיוונים.

קולט אביטל: מבלי להתעכב יותר, אני מבקשת להעביר אלייך את רשות הדיבור, ואנחנו ננסה כרגע לדון בנושא הזה, ולראות איך אנחנו מתקדמים בו גם ללא נוכחות הח"כים הנוספים.

קולט אביטל: אבל אני מאמינה שבמרוצת הישיבה הם ייכנסו.

קולט אביטל: בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה רבה ליושבת ראש.

מרינה סולודקין: אני רוצה לברך אותך על כך שאת מקיימת ישיבות אחרי העלאת הצעה לסדר היום רגילה ודחופה, שנשיאות הכנסת מאשרת להעביר לדיון בוועדה.

מרינה סולודקין: חשבתי שהמצב הכלכלי של העולים הוא נושא חשוב מאוד.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: כל שבוע אני מקבלת מכתבים וטלפונים, אנשים שואלים אותי מה לעשות ואיך להמשיך לחיות, ואני לא יודעת איך להתמודד.

מרינה סולודקין: אנחנו יודעים על שינוי דרסטי במדיניות כלפי העלייה מצד משרד האוצר, ולצערי הרב מצד ממשלת ישראל, בשנת 2002-2003, ובהמשך המדיניות של פגיעה מתמשכת בשכבות החלשות כולל עולים.

מרינה סולודקין: אני חברת כנסת שמתעסקת כל הזמן בנישה חברתית, כואב לי מאוד שהמצב פוגע גם באמהות חד-הוריות כלל ישראליות, גם פוגע בפנסיונרים, גם פוגע בנכים.

מרינה סולודקין: אני רוצה להתמקד רק בנושא אחד, לא בגלל שאני לא רגישה לנושאים האחרים.

מרינה סולודקין: אבל נושא העולים הכי חמור.

מרינה סולודקין: לעולים אין תשתית חברתית, אין הרבה קרובי משפחה, אין נכסים, אין חסכונות, אין שום דבר.

מרינה סולודקין: הם גם ראשונים לאבד את העבודה, וכן המובטלים.

מרינה סולודקין: לחלק שהגיעו ב-15 השנים האחרונות אין דירות משלהם, והם חיים בשכירות שמכבידה על תקציב המשפחה.

מרינה סולודקין: במדיניות 2003-2004, בתכנית הכלכלית פגעו קשות מאוד מספר פעמים דווקא באוכלוסיית העולים.

מרינה סולודקין: כאשר פניתי למזכירות הכנסת ואמרתי שאני רוצה לנאום בנושא המצב הכלכלי של העולים, נתנו לי הזדמנות.

מרינה סולודקין: התקיים דיון יחד עם השרה ואחר כך היתה הצבעה, בגלל שהשרה לא רצתה להעביר את הדיון לוועדה שלנו.

מרינה סולודקין: היו חברי כנסת וחברים מקיר לקיר, כמו האיחוד הלאומי, ש"ס, חברים מהעבודה שעזרו לי להעביר את ההצעה לוועדה.

מרינה סולודקין: למה זה חשוב?

מרינה סולודקין: כפי שאומר שר האוצר הנכבד שלנו, יש התאוששות כלכלית.

קולט אביטל: שמת לב לזה?

מרינה סולודקין: לי זה מאוד חשוב, זה הוא אומר, זה לא אני אומרת, וזה לא אחרים.

קולט אביטל: אני יודעת שזה חשוב, אבל פשוט לא ראינו איפה.

מרינה סולודקין: יש לנו תפקיד עכשיו, אם יש התאוששות וכל המדיניות הכלכלית היתה נכונה מאוד, אז עכשיו צריך להחזיר את מה שביטלו.

קולט אביטל: מרינה, אי אפשר להחזיר את מה שלקחו, משום שברגע שיחזירו שוב פעם המשק יהיה בצרות.

קולט אביטל: רק כשמקצצים המשק מתאושש.

מרינה סולודקין: יש לנו חילוקי דעות.

קולט אביטל: למען הפרוטוקול אמרתי את זה באירוניה.

מרינה סולודקין: יש לי תואר שלישי בכלכלה, ותואר של חברת כנסת.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאם אנשים כל כך מכובדים ואחראים אומרים שההתאוששות התחילה, אולי מכאן צריכה לצאת קריאה מאוד חשובה, שאנחנו מבקשים לשנות את המדיניות כלפי העלייה בכמה כיוונים.

מרינה סולודקין: כיוון אחד שאני מציעה הוא הדיור הציבורי.

מרינה סולודקין: הפסיקו את כל התכניות להרחבת מספר דירות שנותנים לפנסיונרים ולעולים.

מרינה סולודקין: הנושא השני שחשוב ויכול לתרום להתאוששות של הבינוי והשיכון הוא החזרת מענקים למשכנתות של עולים.

מרינה סולודקין: בהסכמתך, אנחנו צריכים לבקש גם משר הבינוי והשיכון וגם משר האוצר להחזיר את המענקים האלה.

מרינה סולודקין: הכי דחוף הוא המצב של החד-הוריות שיש להם ילדים.

מרינה סולודקין: פנה אליי איש מסויים מקריית ים.

מרינה סולודקין: הוא אבא לשלושה ילדים, ילד בן 16 ועוד שני בנים בני 7.

מרינה סולודקין: הוא עובד בבנייה, והוא איש מקצועי, ולפני המיתון הרוויח יותר מ-5,000 שקלים.

מרינה סולודקין: עכשיו בגלל המיתון, ובגלל שממדי הבנייה אחרים לגמרי, הוא מרוויח פחות.

מרינה סולודקין: הודות לתכנית פגיעה בחד-הוריות, הוא איבד כמעט מחצית מההטבות שהמדינה נתנה לו.

מרינה סולודקין: הוא כתב מכתב מאוד חריף אליי, והוא אמר שיש לו כמה אופציות, לגנוב, ללכת לרחוב יחד עם הילדים שזוהי דמות ספרותית רוסית, ולבקש כסף.

קולט אביטל: ישנם פתרונות יותר טובים – גרמניה או קנדה.

מרינה סולודקין: ועוד הוא כתב שהוא כל כך מאוכזב, הוא הגיע לפני חמש שנים, לא הספיק לקנות דירה גדולה בגלל שהיתה טרגדיה משפחתית, אשתו עזבה אותו וברחה לרוסיה.

מרינה סולודקין: הוא לא מדבר על הגירה, בגלל שזאת לא אופציה בשבילו.

מרינה סולודקין: הוא חושב גם על התאבדות, ושהמדינה תיקח את ילדיו בגלל שהוא לא יודע איך להסתדר.

מרינה סולודקין: רציתי להדגיש, קיימנו דיונים בנושא הגירה.

מרינה סולודקין: ראינו רק נתונים ששייכים ל-2001.

מרינה סולודקין: רק ב-2005 יהיו לנו נתונים כמה אנשים עזבו את הארץ.

מרינה סולודקין: אני גרה באשקלון.

מרינה סולודקין: יש תנועה מתמשכת לקנדה מאשקלון.

מרינה סולודקין: ממקומות אחרים ישנם אנשים שחוזרים לרוסיה, הם חושבים ששם המקום להרוויח כסף, אני חושבת שהחזרה לרוסיה מסוכנת.

מרינה סולודקין: עשינו מעשה חמור, עצרנו את העלייה מברית המועצות בגלל שביטלו את כל הזכויות של העולים החדשים.

מרינה סולודקין: שם היו בחירות, ולפני הבחירות פגעו במוניטין של היהודים.

מרינה סולודקין: כמה אנשי הון נכנסו לכלא דווקא ממוצא יהודי, והאנשים התחילו לברוח.

מרינה סולודקין: מחודש ינואר הם בורחים רק למקום אחד שמוכן לקבל אותם וזוהי גרמניה.

מרינה סולודקין: לפני חודש הייתי בברלין, אמרו לי אנשי חב"ד שיש להם משימה, הם כל יום מגיעים למרכז הקליטה ורואים את היהודים החדשים מברית המועצות.

מרינה סולודקין: למה אנשי חב"ד?

מרינה סולודקין: בגלל שבגרמניה יש שינוי בקבלת האנשים, רק לפי ההלכה הם מקבלים.

מרינה סולודקין: יהודים טהורים מגיעים לגרמניה, ואנחנו כאן יושבים במינוס.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: בגלל שהמדיניות הכלכלית של המדינה, בזמן של קשיים, צריכה להבחין בין אלה שיש להם את היכולת לקצץ, לבין אלה שאין שום יכולת.

מרינה סולודקין: לצערי הרב, הטעות היא גם כלכלית, גם דמוגרפית וגם מדינית.

מרינה סולודקין: משרד האוצר פגע בזכויות של העולים.

מרינה סולודקין: אני חושבת שיהיו לנו נתוני עלייה ב-2003 ו-2004 וב-2005 נדע את ממדי האסון הדמוגרפי, שבגללם עולים חדשים לא מגיעים, ואלה שהגיעו ב-13 השנים האחרונות, מתחילים לחשוב על כיוונים אחרים.

מרינה סולודקין: שנינו, כפטריוטיות של המדינה, חושבות שהמדיניות היא אנטי-חברתית ואנטי-לאומית שגורמת נזק לטווח ארוך.

מרינה סולודקין: אני מציעה לך שאנחנו שוב נפנה לשר האוצר, לשר הבינוי והשיכון בנושאים שקשורים למצב הכלכלי המתדרדר של העולים החדשים.

מרינה סולודקין: תודה.

קולט אביטל: תודה מרינה.

קולט אביטל: אני לא רק מסכימה איתך, אלא גם אני מהזווית שלי, פחות מקצועית משלך, הגעתי למסקנה שנקודות התורפה הן בתחום הבינוי והשיכון, ובתחומי העבודה.

קולט אביטל: זאת אומרת, גם אם אנחנו מדברים על תחום העבודה, ותיכף נחזור לנושא של הבינוי והשיכון, גם שם וכהשלמה, אם את מדברת על משפחות חד-הוריות, הרי שיש 47 אלף משפחות חד-הוריות שבראשן עומדות נשים שסובלות כתוצאה מהקיצוצים אם הן רוצות לצאת לעבודה.

קולט אביטל: ואם יש להן ילדים, כתוצאה מהמדיניות החדשה, ולמרות מה שאמר שר האוצר, אנחנו קיבלנו מידע די עדכני ממשרד הרווחה, על כך שגם התמריצים שהיו אמורים להינתן לאותן האמהות נלקחו מהם.

קולט אביטל: זאת אומרת, אישה שמרוויחה מעל 427 שקל, לא מקבלת יותר את הבטחת ההכנסה שהיתה אמורה לקבל.

קולט אביטל: אם אני טועה בפרט זה או אחר אבוא על תיקוני.

קולט אביטל: אבל המדיניות הכללית, לא זו בלבד שאיננה דואגת היום לשכבות החלשות, ובעיקר לעולים החדשים לפתרונות דיור סבירים.

קולט אביטל: היינו בסיור בתל-אביב ועוד נגיע לסיור בנגב בשבוע הבא כדי לראות את כל הבעיות שנובעות מהבנייה הקלה.

קולט אביטל: אנחנו מדברים מעבר למחסור בדיור ומעבר לזה שקיצצו את האפשרות לנשים לרכוש דירה באיזה שהוא מקום.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על מחסור, או על היעדר מדיניות שיוצרת מקומות עבודה, או שמכניסה את העולים למעגל העבודה.

קולט אביטל: לכן אני חושבת שאנחנו צריכים ליצור את הפורום הזה שממשיך לטפל במאקרו בבעיות האלה.

קולט אביטל: שנית, אני רוצה להגיד שיש לנו פה בעיה, למעלה משנה אנחנו מזמינים את שר השיכון והבינוי לוועדה הזאת, ובאופן עקבי הוא מסרב פעם אחר פעם.

קולט אביטל: מדי פעם הוא שולח לנו נציגים, בדרך כלל נציגים זוטרים.

קולט אביטל: פעם אחת הוא שלח את מנכ"ל משרדו.

קולט אביטל: בסך הכל אני רוצה להגיד דבר אחד, שלא יכול להיות שאחרי למעלה משנה, בהתחלה קיבלתי שיחה מהשר שהסביר לי שאין לו שום דבר נגד הוועדה וכמובן הוא יגיע.

קולט אביטל: אבל עכשיו הוא צריך להכיר את משרדו ולהבין את עבודתו.

מרינה סולודקין: יש לך כלים, גם לפנות ליושב ראש הכנסת, גם לקרוא לשר להתפטר.

קולט אביטל: יש לי הרבה כלים, למרות שאנחנו ערב פגרה, אנחנו יכולים לנצל גם את הפגרה כדי להמשיך לטפל בנושאים האלה, משום שבסך הכל אנחנו לא נמצאים עכשיו במצב שאנחנו יכולים לשבת חודש לחכות, ואחר כך לחזור ונראה בינתיים אם המצב ישתפר.

קולט אביטל: אני מציעה שנשמע דיווחים מהמשרדים הרלוונטים בנושאים האלה, ואני מציעה גם שמעבר לעובדה שאין היום הרבה ח"כים כי זה היום האחרון, וחלקם עסוקים גם בוועדות אחרות, אנחנו נחתים את כל הח"כים על ההחלטות שלנו וגם נוציא מכתב לשרים הרלוונטים.

קולט אביטל: אני מציעה לשמוע את משרד הבינוי והשיכון.

קולט אביטל: אדוני, אנחנו מדברים על כך שהתקציב לעלייה קוצץ, אני לא יודעת פרופורציונית ליתר התקציבים של המשרד שלך.

קולט אביטל: אני רק יודעת במספרים אבסולוטיים שהוא קוצץ.

קולט אביטל: אני לא יודעת אם הוא קוצץ באותה מידה בנושאים אחרים, ובנייה מעבר לקו הירוק.

קולט אביטל: אני פשוט מוטרדת ומודאגת מזה שאין מספיק בנייה בארץ.

קולט אביטל: אני מתייחסת כללית.

קולט אביטל: בכל הישיבות שישבנו כאן, לא שמענו התחלה של פתרון של בנייה ציבורית, או של בנייה להשכרה זולה.

קולט אביטל: אני רוצה להזכיר כאן, שאנחנו כ-30 חברי כנסת הגשנו הצעת חוק לעידוד בנייה להשכרה.

קולט אביטל: אני מקווה שהחוק הזה יבוא לדיון די מהיר בהתחלת המושב הבא של הכנסת.

קולט אביטל: בבקשה.

ישראל שוורץ: בדיור ציבורי, עוד לפני המדיניות החדשה, בנייה של דיור ציבורי היתה בשולי השוליים, או כמעט בכלל לא.

ישראל שוורץ: המדיניות של ממשלות ישראל לדורותיהם מזה שנים רבות היו לסייע הן בסיוע לשכר דירה, והן במשכנתאות, כדי להביא אנשים לגור או בשכירות או בבעלות.

ישראל שוורץ: הדיור הציבורי שהוא פתרון תקציבי מאוד יקר, ומכיוון שהוא יקר הוא מגיע למעטים, היה ענף די שולי, או אפילו פחות משולי .

קולט אביטל: אתה יכול למסור לנו במספר בכמה מסתכם התקציב שמסבסד בנייה בפריפריה, ובעיקר בנייה – שוב פעם רק לצטט את ראש העיר ירושלים: "אנשים בורחים מירושלים, משום שבירושלים לקנות דירה או לבנות דירה מאוד יקר, אבל כאשר יוצאים 15 ק"מ, 20 ק"מ מחוץ לירושלים לכיוון השטחים שם מקבלים דירות בזול".

קולט אביטל: אני מצטטת לא את עצמי, אלא את ראש העיר ירושלים.

קולט אביטל: יש לך איזשהו מספר כדי להגיד לנו, הרי זאת בנייה מסובסדת, אז מדוע אי אפשר לעשות בנייה מסובסדת גם בתוך הקו הירוק.

ישראל שוורץ: כל נושא סיבסוד הבנייה התבטא בעבר במענקי מקום ביישובים שהם אזורי עדיפות לאומית, סיבסוד פיתוח של בניית דירות.

קולט אביטל: מה היה התקציב, מה התקציב עכשיו?

ישראל שוורץ: בעקבות החלטת הממשלה על ביטול מענקי הדיור, העיסוק בסיבסוד בנייה הן בתוך הקו הירוק באזורי עדיפות, והן מעבר לקו הירוק באזורי עדיפות, נגמר.

ישראל שוורץ: אין יותר סיבסוד בנושא של מענקי דיור.

קולט אביטל: איך אתה מסביר שמציעים לנו וילות ברמת הגולן ב-50 אלף דולר?

קולט אביטל: זה לא מסובסד על ידי מישהו?

ישראל שוורץ: אני חוזר על מה שאמרתי, מענקים שיינתנו במסגרת הסיוע בדיור, מענקי מקום מה שקראו להם, בוטלו הן בתוך הקו הירוק והן מעבר לקו הירוק.

ישראל שוורץ: מה שנותר זה סיבסוד פיתוח וקרקע יותר זולה, זה קיים משני צדי הקו הירוק לפי החלוקה של אזורי עדיפות לאומית.

ישראל שוורץ: באזורי עדיפות לאומית זה קיים, ביישובים שאינם אזורי עדיפות לאומית זה לא קיים.

ישראל שוורץ: מכיוון שאני עוסק בצד של הסיוע ולא בצד של הבנייה, אני מצטער שאני לא יכול לומר לך מה הסכומים שמתוקצבים בנושא סיבסוד פיתוח לתשתיות.

ישראל שוורץ: אם תרצי אבדוק ואשלח לך.

מרינה סולודקין: הייתי רוצה לשאול את האוצר אם יש להם כוונות להחזיר את הזכויות של העולים.

הרן לבאות: אני רוצה להעיר שתי הערות.

הרן לבאות: היו מספר שאלות על אמהות חד-הוריות, וגם ההערה של היושב ראש לגבי ביטול - - -

קולט אביטל: הורדה מ-17% ל-7%.

הרן לבאות: אני מדבר על הביטול של הבטחת הכנסה לאמהות חד-הוריות לאחר הכנסה של 427 שקלים.

הרן לבאות: זה לא סתם לא מדוייק.

הרן לבאות: או שחל פה בלבול, או שזאת הטעייה.

הרן לבאות: זה פשוט לא נכון.

הרן לבאות: היום אם חד-הורית זכאית להשלמת הכנסה עד שכר של 4,800 שקלים.

הרן לבאות: לגבי אמהות חד-הוריות בסיוע לדיור.

הרן לבאות: אמהות חד-הוריות, קשישים, ותיקים ועולים, ועולים בני 55 ומעלה, מה שנקרא במשרד הקליטה והעלייה טרום פנסיה והשיכון, הוחרגו מההפחתה בשכר הדירה, ולא הופחת להם שכר הדירה מלבד ה-7% בשנת 2002 אם אני לא טועה.

קולט אביטל: לא, 30% ב-2002, ועוד 7% בזמן האחרון.

קולט אביטל: שרת הקליטה היתה פה והודיעה לנו בישיבה, ורשום בפרוטוקול, שבתקציב האחרון זה הופחת ב-7%, אז זה לא ב-2002.

הרן לבאות: ב-2004.

הרן לבאות: יש פה בחור ממשרד השיכון.

קולט אביטל: אני מציעה שאם אתה מדבר ומטיף לאנשים על דיור ועובדות, אז אני מבקשת ממך לא לטייח פה ולא לספר לי שזה שהיה ב-2002, אלא זה היה ב-2004.

קולט אביטל: בסדר.

קולט אביטל: בוא נדבר על עובדות עכשיו.

קולט אביטל: נא לא לבוא עם סיפורים לוועדה הזאת.

קולט אביטל: הוועדה הזאת לפחות יודעת גם מספרים.

הרן לבאות: בסדר גמור.

קולט אביטל: לגבי האמהות החד-הוריות, מייד ניתן לך את המידע שקיבלנו נכון לאתמול.

הרן לבאות: נמצאת פה נציגת המחקר של הביטוח הלאומי, היא יכולה לפרט בדיוק על מבנה הגימלה אם היא רוצה לעשות את זה.

הרן לבאות: לגבי עידוד עלייה, למשרד הקליטה ניתן מענק מיוחד של 300 מיליון שקל לשלוש שנים שכל מטרתו הוא לעודד עלייה ממקומות כמו גרמניה ובכלל.

הרן לבאות: זה נתון לשיקולי המשרד, והממשלה מודעת למצב הזה, ובניגוד לעניין שהיו קיצוצים בכל המשרדים, ניתן מענק.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על זכויותיהם של אנשים שהגיעו לארץ.

קולט אביטל: בוא נפריד בין הסעיפים.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על זה שהוחלט לקצץ את כל זכויותיהם של העולים.

קולט אביטל: החל מהזכות לקבל מענק במשכנתא, הופחתו או בוטלו תקציבים שניתנו לשלטון המקומי לעזור לעלייה.

קולט אביטל: הופחתו או בוטלו כל הזכויות לתושבים חוזרים.

הרן לבאות: זה עדיין לא בוטל.

הרן לבאות: כרגע זה בוועדת הכספים, ביטול רכב, מע"מ לרהיטים, ומס קנייה, שאגב הוא כבר שולי בין 5% ל-15%.

קולט אביטל: יכול להיות, אבל אתם לא מרוויחים מזה כלום.

הרן לבאות: הוא כרגע בוועדה.

הרן לבאות: זה לא נכון, זה נאמד בכמעט 100 מיליון שקל.

הרן לבאות: אני לא חושב שאין לזה משמעות תקציבית.

הרן לבאות: יש לזה משמעות תקציבית מאקרו.

קולט אביטל: אני רוצה לשאול אותך שאלה של אדם מהרחוב, כי אלו שאלות שמופנות אלינו.

קולט אביטל: אדם שהחליט לעלות לארץ ולרכוש רכב, הוא יכול לרכוש אותו אם אתה נותן לו איזשהו תמריץ, איזשהו עידוד.

קולט אביטל: ואתה על ידי זה כשאתה לא נותן לו יותר את הפחתת המס, הוא גם לא יקנה רכב.

קולט אביטל: אז מה בדיוק הרווחת?

קולט אביטל: לפחות אם הוא קנה משהו, ומשהו הגיע אליך.

הרן לבאות: ההנחה היא שעולה שמגיע בשנה הראשונה יש לו את הסכום לרכוש רכב חדש.

הרן לבאות: בדרך כלל 150-160 אלף שקלים עד שלוש שנים.

הרן לבאות: כרגע מה שמסתמן הוא פשרה.

קולט אביטל: לא ענית לשאלתי.

קולט אביטל: מה אתה מרוויח אם אדם לא קונה את הרכב?

קולט אביטל: מה שקול נגד מה?

קולט אביטל: אם הוא קונה רכב לפחות הוא שילם איזשהו מס.

קולט אביטל: לפחות יש קנייה בארץ, לפחות מישהו מרוויח מזה.

קולט אביטל: אם כתוצאה מזה שביטלת לו הטבות, הוא לא קונה רכב, מה הרווחת?

הרן לבאות: אני פשוט לא מבין למה צריך להיות הבדל בין תושבי ישראל המקבלים בין 95% ל-107% מס על רכב חדש.

מרינה סולודקין: אתם במשרד האוצר מעדיפים ערבים.

מרינה סולודקין: אם לא תהיה עלייה, אז מי יהיה?

מרינה סולודקין: איזה אחוזים יהיו באוכלוסיית מדינת ישראל אם לא תהיה עלייה בשנים הקרובות?

קולט אביטל: הוא לא מבין למה צריך, אז אולי אנחנו ניתן לך הסבר למה.

קולט אביטל: כי אדם שמגיע למדינה חדשה וצריך להתחיל את חייו מחדש - - -

הרן לבאות: הוא צריך רכב חדש ב-50 אלף שקל.

קולט אביטל: כן, הוא גם צריך את זה לעבודה שלו.

קולט אביטל: הוא גם צריך את זה לנייד את משפחתו.

קולט אביטל: מקובל בכל מדינות העולם שמעודדות עלייה, יש סלי קליטה יותר גדולים במדינות אחרות.

מרינה סולודקין: בגרמניה פי ארבעה.

קולט אביטל: מקובל בסך הכל להקל קצת.

קולט אביטל: מדובר על איזושהי הנחה כדי להקל על אדם שעובר ממקום למקום, שדינו לא כמו אזרח המדינה.

הרן לבאות: בשנת 2004 לא נפגע סל הקליטה.

מרינה סולודקין: אנחנו מדברים על זכויות והטבות לעולים, ואת זה ביטלו מטעמים של אידיאולוגיה.

הרן לבאות: לא ביטלו.

קולט אביטל: סליחה, מה זה עדיין לא ביטלו?

הרן לבאות: זה עדיין בוועדה.

קולט אביטל: אתה רוצה לומר שהמענק למשכנתא לא בוטל?

הרן לבאות: מענק משכנתה, אם אנחנו מקיימים פה דיון יש איתו בעייה.

קולט אביטל: מה הבעיה, עם הדיון יש בעיה.

קולט אביטל: או שלא הגעת מוכן.

הרן לבאות: באתי מאוד מוכן.

הרן לבאות: גם לאור מחקרים של חקר המדיניות החברתית בישראל, וגם בכלל במהות של מענקים, במחקר הזה בחנו עולים שקיבלו מענקים, שהמענקים הניעו אותם לקנות דירות באופן מהיר יותר.

הרן לבאות: והיום הם במצב כזה שהם לא מצליחים לעמוד בהחזרי המשכנתה שלהם.

קולט אביטל: שאלת את עצמך למה הם לא יכולים.

קולט אביטל: כי קיצצו להם את כל יתר ההטבות, כולל את הביטוח הלאומי.

קולט אביטל: קח לדוגמה משפחה שעליה דיברנו פה, משפחה מכרמיאל שצריכה להחזיר 2,040 שקל לחודש משכנתא, כי זה הסידור שלהם עם הבנקים, וכל ההכנסה של המשפחה הזאת אחרי שכל הקיצבאות קוצצו, מגיעה היום ל-2,400 שקל.

קולט אביטל: איך הם יכולים לחיות?

הרן לבאות: הפתרון של שכירות מאפשר לאוכלוסיות האלה גמישות לעבור למקומות שיש בהם יותר עבודה, ולא גורם לכך שהם יקנו דירות יחסית זולות בפריפריה, מקומות שקשה להם יותר למצוא עבודה.

הרן לבאות: לכן אנחנו מפנים תקציבים לשכירות ופחות לסיוע - - -

קולט אביטל: זה לא שולי, ואני אגיד לך את שני הדברים, למרות שיכול להיות שאת הסעיף הזה צריך להפנות שוב למשרד השיכון.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על זה שהממשלה עודדה אנשים לקנות דירות.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על זה שאדם הלך לגור בפריפריה, מבחינתנו כרמיאל היא פריפריה.

קולט אביטל: מבחינתנו כשהוא הגיע לכרמיאל הוא ציפה וקיווה להשתלב שם, ולמצוא עבודה.

קולט אביטל: הוא לא בא לתל-אביב, הוא לא בא לירושלים.

קולט אביטל: הוא קנה דירה ב-90 אלף דולר, והוא צריך להחזיר את המשכנתה לאט לאט.

קולט אביטל: הערך של הדירה ירד היום ל-60 אלף דולר.

קולט אביטל: הוא לא יכול להחזיר משכנתה, ואם הוא ימכור את הדירה ב-60 אלף דולר, זה לא מכסה את החובות שלו.

קולט אביטל: איזה פתרון אתה מציע לו היום?

קולט אביטל: שכירות?

קולט אביטל: יש מקומות לשכירות, אין מקומות לשכירות.

קולט אביטל: איפה יש מקומות לשכירות זולה?

הרן לבאות: השוק החופשי.

ישראל שוורץ: בשוק החופשי יש כ-220 אלף דירות שמוצעות להשכרה בשוק החופשי.

קולט אביטל: בשוק החופשי אין.

קולט אביטל: למה אתה מספר סיפורים?

קולט אביטל: כמה דירות בשכירות יש?

קולט אביטל: איך אתה מסביר שאנשים גרים בסוג החורים שאנחנו ביקרנו בהם?

קולט אביטל: איך אתה מסביר שפתרונות הדיור שאתם הצעתם לעולים בכל הנגב הולכים ומתמוטטים היום?

ישראל שוורץ: אני חושב שאת הולכת רחוק.

ישראל שוורץ: יש בעייה עם הבנייה הקלה באופקים ועוד מקום אחר.

קולט אביטל: בכל הנגב.

ישראל שוורץ: נבנו עשרות אלפי דירות.

ישראל שוורץ: אבל לבוא ולהגיד שכל פתרונות הדיור הולכים וקורסים, נראה לי קצת רחוק.

ישראל שוורץ: אני חלוק איתך על העובדות, צרי לי.

ישראל שוורץ: אני מכיר אותן לא רע.

קולט אביטל: התשובה היא כן.

קולט אביטל: בסדר, אקח אותך לסיור.

קולט אביטל: באים הנה עשרות ומאות ואלפי מקרים, ואתה חלוק איתנו על העובדות.

ישראל שוורץ: הבנייה הקלה באופקים ואולי בעוד מקום או שניים - - -

קולט אביטל: ובבאר שבע.

קולט אביטל: זה מקום או שניים?

ישראל שוורץ: אבל נבנו עשרות אלפי דירות.

ישראל שוורץ: אפשר להגיד שהכל קורס?

קולט אביטל: דימונה וירוחם.

קולט אביטל: התשובה היא כן.

ישראל שוורץ: יש חילוקי דעות בינינו.

קולט אביטל: יכול להיות שכדאי למשרד השיכון לעשות סקר ולראות כמה מהדירות האלה קורסות.

קולט אביטל: יכול להיות שכדאי למשרד השיכון, כי ישבה המנכ"לית של משרד הקליטה והסבירה לנו איזה בעיות יש למשרד הקליטה לנסות למצוא אשכולות דיור להשכרה.

ישראל שוורץ: אלה שני דברים נפרדים אם תרשי לי להשיב לך.

ישראל שוורץ: אמרת דברים מורכבים, ואי אפשר להחליט שהכל נוסחה אחת.

קולט אביטל: מה לעשות שהכל מתחבר לתמונה אחת של מצוקת דיור?

ישראל שוורץ: למשרד הקליטה יש בעייה למצוא יזם שיש לו להציע 100 ויותר במבנה אחד או שניים, זה באמת נדיר.

ישראל שוורץ: אבל עדיין יש 220 אלף דירות של אנשים שמחזיקים דירה אחת או שתי דירות, ומציעים אותם כשכירות בשוק החופשי.

ישראל שוורץ: אלו נתונים לא שלי, אלא של הלשכה המרכזית.

קולט אביטל: סליחה, אתה מדבר על דירות שמוכרות עכשיו, לכל האוכלוסייה כולל לסטודנטים.

ישראל שוורץ: רק על זה דיברתי.

קולט אביטל: אני מדברת איתך על כך שאנשים מגיעים לארץ היום, אתמול, בשנה האחרונה, וקשה להם למצוא את הפתרונות האלה.

קולט אביטל: אני לא מדברת על מה שהיה בעבר, אני לא מדברת שבכל המשק היום יש מלאי של 220 אלף דירות.

קולט אביטל: אלה כבר מאוכלסות.

קולט אביטל: מה אתה עושה מהיום עם 50 אלף איש שמצפים, 56 אלף עולים שמצפים לדיור?

קולט אביטל: מה אתה עושה היום עם 16 אלף נכסים שמצפים לדיור?

קולט אביטל: אני מדברת רק על ציבור העולים.

קולט אביטל: זה לא קיים?

ישראל שוורץ: ודאי שקיימים אנשים שההוצאה בגין דיור כבדה להם וקשה להם בגלל הכנסות נמוכות.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על 50 אלף קשישים.

ישראל שוורץ: ודאי שיש אנשים שההוצאות בגין דיור הן חלק גדול מדי או חלק כבד מדי מתוך ההכנסות שלהם, וזה נובע אם בגלל שהם קשישים, ואם בגלל שהם עולים חדשים ועדיין לא השתלבו במעגל התעסוקה.

קולט אביטל: התשובה שלך היא לך לשוק החופשי?

קולט אביטל: זה מה שאמרת לי קודם.

ישראל שוורץ: אמרתי ש-220 אלף דירות שהוצעו בהשכרה בשוק החופשי.

ישראל שוורץ: השאלה היא מה גובה הסיוע שהמדינה נותנת לאנשים שצריכים סיוע.

ישראל שוורץ: אבל המלאי, הקירות קיימים.

קולט אביטל: אם כך בבקשה, תסביר לי מה גודל הסיוע שאתם נותנים ל-56 אלף אנשים שמחכים מאז 1992 בתור, כדי להיכנס לדיור ציבורי זול.

קולט אביטל: אנחנו קיימנו על זה ישיבות עם חברת "עמידר", ועם "עמיגור" ועם כולם.

קולט אביטל: הסבירו לנו שהקצב שלהם הוא מקסימום הוא 1,000 דירות לשנה.

ישראל שוורץ: לא, 3,000.

ישראל שוורץ: אבל זה גם הרבה רחוק מאוד ממה שצריך להיות.

קולט אביטל: 3,000 מתוך 56 אלף, ובינתיים התור מתארך.

ישראל שוורץ: זה עדיין רחוק מאוד ממה שזה צריך להיות.

ישראל שוורץ: בתחום של דיור ציבורי, המלאי קטן בעיקר במרכז הארץ.

קולט אביטל: מה התקציב שאתם מקצים השנה כדי לבוא לקראת פתרון הבעיה הזאת?

ישראל שוורץ: התקציב מחולק לשניים.

ישראל שוורץ: יש נושא של מקבצי דיור והוא מתוקצב על ידי משרד הקליטה ועל זה יענה נציג משרד הקליטה, אני לא מכיר את הנושא.

ישראל שוורץ: בנושא של דיור ציבורי התקציב קרוב לאפס.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: נתת לי את התשובה, אל תגיד לי שהגזמתי בבקשה.

ישראל שוורץ: בנושא של כל הדיור הציבורי בנגב – הגזמת, כי זה לא נכון.

ישראל שוורץ: נבנו אלפי דירות בבנייה קשיחה, בבנייה רגילה, וכל מי שהולך לנגב רואה אותן אי אפשר להגיד שכולם קורסים, זה לא נכון.

ישראל שוורץ: בבנייה הקלה יש בעיות.

ישראל שוורץ: נכון.

קולט אביטל: בבנייה הקלה רובם קורסים.

ישראל שוורץ: הבנייה הקלה היא מיעוט מתוך כל הבנייה שנעשתה.

קולט אביטל: יש מישהו שיכול להבהיר לי את פרשת האמהות החד-הוריות?

איריס זנגי: הנתון שהבאת הוא באמת קצת רחוק.

קולט אביטל: זה נתון שקיבלתי אתמול.

דנה גורדון: קיבלנו נתון על 47,350 אמהות חד-הוריות שמקבלות הבטחת הכנסה, שהכנסתן עומדת להיפגע כתוצאה מה-DISREGARD, וזה עומד על כך, שמי שמשתכרת בערך 487 שקלים, כל מה שמעל, נפגעת הבטחת ההכנסה שלה.

קולט אביטל: זה אומר בעצם, אם אני לא טועה, שגם את התמריץ לצאת לעבודה, אנחנו במו ידינו הורסים.

דנה גורדון: זה ירד ל-1,000 ומשהו.

הרן לבאות: זה נכון.

קולט אביטל: זה נכון או לא נכון?

הרן לבאות: כן.

הרן לבאות: עכשיו כשהיא העמידה את הדברים על דיוקם, זה נכון.

איריס זנגי: מי שמקבלת 400 ומשהו, היא לא בגלל זה לא מקבלת הבטחת הכנסה.

איריס זנגי: היא יכולה להרוויח עד 4,000 פלוס, ועדיין לקבל השלמת הכנסה.

איריס זנגי: מה שנעשה בעצם זה שינוי בחישוב.

איריס זנגי: עד עכשיו היה הבדל בין יחיד לבין משפחה, לקחו את השכר שאחד מבני הזוג מרוויח, היו מורידים 17%, לא היו מתייחסים אליו, ומעל לזה היו כן מתייחסים, והיו לוקחים בחישוב מתוך זה רק בעצם 60% מהכסף.

איריס זנגי: עדיין 40% הם לא היו לוקחים בחשבון.

איריס זנגי: עכשיו בעצם הורידו את זה, והיום זה עומד על 7%.

איריס זנגי: 1,200 לא היו לוקחים בחשבון, ומאז היו לוקחים את השאר.

קולט אביטל: היום זה אחרי 400.

קולט אביטל: לא טעיתי בהרבה.

איריס זנגי: זה שיש שגיאה, אין ספק, זה נכון.

איריס זנגי: בסופו של דבר הסכום שנכנס לבנק, גובה הגימלה ירד, זה נכון.

איריס זנגי: אבל עדיין יש זכאות להשלמה.

קולט אביטל: אני רוצה לשאול את נציגי האוצר.

קולט אביטל: העלינו את השאלה בפניכם בישיבה מיוחדת שעשינו לגבי אמהות חד-הוריות.

קולט אביטל: הזכרנו לכם שבעניין של אמהות חד-הוריות כולל העולות שביניהן, יש 32,000 עולות מבין האמהות החד-הוריות, זה נושא ששר האוצר הבטיח לא לפגוע באמהות, ולא לפגוע ביכולת שלהן לצאת ולעבוד.

קולט אביטל: למעשה מה שקורה כאן הוא, שאנחנו במו ידינו מורידים בצורה זו או אחרת תמריץ לנשים לעבוד.

קולט אביטל: אני מבקשת לדעת מהאוצר מה התשובה לזה.

הרן לבאות: תוכל לאשר את זה נציגת הביטוח הלאומי.

הרן לבאות: לפני השינויים שנעשו בחוק ההסדרים בשנת 2003, שבו שונה מבנה הקיצבה, נעשתה בדיקה מקיפה לגבי אוכלוסיית האמהות החד-הוריות.

הרן לבאות: מכיוון שהיה DISREGARD עד 1,200 שקלים, היה נראה באופן ברור ומובהק, שמרבית האמהות החד-הוריות נשארות באזורים שכאשר הם יעלו שקל אחד בעבודה, תיפגע הקיצבה שלהם באופן דרסטי, ולפעמים באלפי שקלים.

קולט אביטל: היום זה גם כך.

הרן לבאות: לא.

הרן לבאות: שינוי מבנה הקיצבה גורם לכך שבכל שקל שאם חד-הורית מגדילה את היקף העבודה שלה, ההכנסה הפנויה שלה גדלה.

הרן לבאות: זה היה השינוי, גרף הולך ועולה.

קולט אביטל: אני לא מבינה את זה.

קולט אביטל: הרי הורדתם את הקיצבה, נכון.

קולט אביטל: תסביר לי, איך אם הורדתם רק בחישוב אריתמטי פשוט.

הרן לבאות: נניח שאם חד-הורית עבדה אז בגלל הדיס-ריגארד ב-1,200 בשליש משרה בלבד.

הרן לבאות: במידה ובא אליה הבוס ואמר לה את מצויינת, אני רוצה שתגדילי את היקף העבודה בשליש נוסף, ה-1,200 שקלים יכלו לשלול לה את הגימלה לחלוטין, או להפחית לה בצורה כל כך מהותית את ההכנסה הפנוייה, את סך הגימלה והעבודה, שלא היה משתלם לה להגדיל את היקף העבודה שלה בשליש משרה נוסף.

הרן לבאות: מה שעשינו זה קיזוז מתון.

הרן לבאות: אמנם הפחתנו את ה-DISREGARD אבל עשינו אחוז קיזוז מתון כזה שכל שקל שהאם חד-הורית תגדיל, ההכנסה הפנויה שלה תגדל.

הרן לבאות: נניח שהיא עבדה ב-1,200 שקלים והיא תגדיל ל-2,400 שקל, סך כל הקיצבה פלוס הבטחת ההכנסה יגדלו באופן מהותי יותר ממה שהיה ערב השינויים ב-2003.

קולט אביטל: אתה בטוח במה שאתה אומר?

רפאלה כהן: הוא לא מדבר על אלה שבכלל יצאו מהמערכת.

רפאלה כהן: אתה אומר אם היא תישאר זכאית, אז היא יכולה אולי להגדיל.

הרן לבאות: לגבי מבנה הקיצבה אני בטוח במה שאני אומר.

הרן לבאות: אני לא חושב שיחלקו עליי.

הרן לבאות: עד 4,800 שקלים, לא יוצאת מהמערכת הבטחת הכנסה.

הרן לבאות: לשם הדוגמה: אם אם חד-הורית מרוויחה 4,000 שקלים, היא עדיין זכאית להשלמת הכנסה.

הרן לבאות: היא תקבל מהביטוח הלאומי עוד 100, 200, 300, לכל שקל בהגדלה אני יכול לתת לך את הנתונים, זה גרף מאוד פשוט, אני לא זוכר בעל-פה.

הרן לבאות: עד סכום פחות או יותר 4,800 שקלים.

קולט אביטל: אני מבקשת לקבל ממך את הגרף עם כל החישובים.

קולט אביטל: דפני, יש לך שאלות בעניין הזה?

קולט אביטל: אני לא מבינה את החישובים.

דפני מושיוב: גם אני לא הבנתי את החישובים.

דפני מושיוב: השאלה היא באמת אם אשה אם לשני ילדים חד-הורית והיא מקבלת גימלה של 2,600 שקל.

דפני מושיוב: 2,600 שקלים פלוס 1,200 שקלים, כמה ה-DISREGARD שלהם?

הרן לבאות: ה-DISREGAD הוא קבוע.

איריס זנגי: מתוך ה-2,600 עד 1,200 שקלים לא ילקחו בכלל בחשבון .

איריס זנגי: נשארו 1,400 שקלים, אני מדברת על מה שהיה בעבר.

איריס זנגי: כמה היא מרוויחה, אם היא מרוויחה 1,200 שקלים, 600 שקלים לא לוקחים בחשבון.

איריס זנגי: מ-600 שקלים כן לוקחים בחשבון.

דפני מושיוב: בעיקר נשים עולות מחבר העמים לשעבר, הן נשים שעובדות לפעמים במשרה או שתיים, והן זקוקות.

דפני מושיוב: הן צריכות לשלם שכר דירה, צריכות את הסכומים הגבוהים יותר.

דפני מושיוב: כאן באותן נשים שעובדות ורוצות להגדיל את היקף העבודה שלהן, בעצם פוגעים בהן.

דפני מושיוב: כלומר, האוכלוסייה של נשים עולות חד-הוריות זו אוכלוסייה שנפגעה הכי הרבה.

איריס זנגי: הנתון שהוא ציין קודם הוא גם חשוב מאוד ואנחנו נתייחס אליו.

איריס זנגי: מה שקרה הוא, באופן בולט וברור' נשים הרוויחו 1,200 שקלים, הגדילו את המשרה כדי להוסיף להכנסתן, אלא אם כן הן עשו את זה בלי לדווח לנו.

איריס זנגי: את זה אנחנו לא יכולים לדעת.

איריס זנגי: זה בפירוש השאיר נשים עומדות באיזה שהוא מקום בלי רצון בכלל להתקדם.

איריס זנגי: יש פה שיקולים לכאן ולכאן שצריכים לבדוק אותם.

דפני מושיוב: צריך לבדוק ולבחון איך נותנים הטבות לאוכלוסיית נשים העולות, במיוחד מברית המועצות, ב-DISREGARD או במערכת אחרת, מפני שההוצאות שלהן גבוהות, והן נשים שבאמת שעובדות.

איריס זנגי: אבל למה נשים עולות שונות מכל אם חד-הורית אחרת שמנסה לשרוד במדינת ישראל?

דפני מושיוב: מפני שמערכת רשתות התמיכה שלהן הם מצומצמות יותר.

דפני מושיוב: זאת אומרת, למשפחה ותיקה ישראלית יש מערכת תמיכה משפחתית הרבה יותר גדולה.

דפני מושיוב: משפחות כאלה הן משפחות שבאות לרוב ללא מערכות תמיכה.

דפני מושיוב: הן נשים שאין להן אחים ואחיות, לא משפחות גדולות.

דפני מושיוב: אלו משפחות שההתערבות שלהן בחברה היא יותר איטית, והרבה פעמים יש נפילה בתחום העיסוק שהוא במקצועות האקדמיים, ולהיכנס היום לשוק, זה תהליך הרבה יותר קשה.

איריס זנגי: אני רוצה לציין לגבי הנושא של תמיכה משפחתית.

איריס זנגי: מה שנוצר עם השנים, שהנשים האלה הן חלק ממשפחה שלמה ומעוד אחים אחיות, דודים דודות שכולם מתקיימים מהבטחת הכנסה, ואין להם תמיכה, כי זה הפך לדבר מאוד מקובל, וזה כבר בדור שני ושלישי.

דפני מושיוב: זו האוכלוסייה הוותיקה .

דפני מושיוב: צריך לעשות איזושהי הבחנה.

דפני מושיוב: הנושא שלנו הוא בעיקר לגבי נשים עולות, ויש שונות בצרכים.

דפני מושיוב: יכול להיות שצריך למצוא דרך אחרת שתתאים לצרכים שלהן.

דפני מושיוב: את הכלל קשה לשנות, אולי צריך למצוא כלל שיתאים לצרכים העיקריים של הנשים העולות, במקרה הזה של נשים משכילות, חד-הוריות, למעט רשתות תמיכה.

מרינה סולודקין: פנינו למשרד האוצר כמה פעמים וביקשנו לעשות הבחנה בין משפחות העולים, כמו חד-הוריות, כמו פנסיונריות נשים.

קולט אביטל: נדמה לי שבקיץ היה הדיון הקודם בנושא האמהות החד-הוריות.

קולט אביטל: הרן, היית אמור לחזור אלינו עם תשובות.

הרן לבאות: בנושא הזה אנחנו לא בעד אפלייה בין מערכת הביטחון הסוציאלי, אנחנו לא בעד אפלייה בין עולים ללא עולים.

קולט אביטל: זו לא אפליה, זו העדפה.

הרן לבאות: העדפה.

הרן לבאות: זה לא קיים היום במערכת, זה לא היה אף פעם.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו צריכים להכניס לפרוטוקול שכל המושג של עולה חדש, עכשיו אין מושג כזה במשרד האוצר.

מרינה סולודקין: אני חושבת שצריך לבוא שינוי במדיניות.

מרינה סולודקין: הוא לא יודע, הוא לא רוצה להבדיל.

מרינה סולודקין: את מי אני שומעת, את מאיר שטרית, שאומר שלא צריכים להיות הבדלים.

מרינה סולודקין: אנחנו יושבים בוועדה אחרת בעניין ניצולי השואה, וכשאני העברתי את החוק שלי, שלא יהיה מיסוי על הכספים מגרמניה, אמר לי שטרית שהיה יושב ראש הקואליציה דאז: זו אפלייה, בעיירות פיתוח לא יהיו מיסוי על כסף גרמני מהגיטאות.

מרינה סולודקין: זו עמדה עקרונית, ובגלל שתומכים בעמדה הזאת, יש שינוי דרמטי ודרסטי בכל מדיניות העלייה והקליטה.

מרינה סולודקין: אני זועקת, אבל אני חושבת שאנחנו נראה את הפירות.

קולט אביטל: אני לא חושבת שאנחנו יכולים להוציא יותר מידע היום ממה שהוצאנו, כי שום דבר לא השתנה במידע.

קולט אביטל: שמעתי שמאריכים את התקופה של מתן התמריצים.

קולט אביטל: יש כוונה כזאת?

אורנה פינדלינג: יכול להיות, זה עדיין לא סגור.

אורנה פינדלינג: אני מייצגת את שירות התעסוקה מתוך התמ"ת.

אורנה פינדלינג: בדיונים קודמים נתתי נתונים, ואני חושבת שזאת תהיה חזרה פחות או יותר.

אורנה פינדלינג: תודה.

מרינה סולודקין: אני חייבת להתנצל בפני המשתתפים, הייתי צריכה לצאת בגלל שיש שערורייה חדשה בתחום העולים.

מרינה סולודקין: זורקים אמהות של חיילים, 30 אמהות זורקים מהארץ.

מרינה סולודקין: המדיניות של הממשלה הקודמת היתה שיש להן את הזכות לקבל תושבות.

מרינה סולודקין: עכשיו ביטלו גם את זה.

מרינה סולודקין: קולט, אנחנו צריכות להגיב גם על הנושא הזה.