ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 74, 2004-01-13 11:40

קולט אביטל: אנחנו נמשיך בנושא השני, נושא החיילים הבודדים ואחר-כך נעבור לנושא הפיקודי.

קולט אביטל: אלא אם כן אתה רוצה להפוך את הסדר.

אבי בורגר: הנושא הפיקודי מתחבר לזה.

אבי בורגר: אנחנו נתאר את המצב ונתאר גם מה אנחנו רוצים לעשות.

קולט אביטל: אנחנו מבקשים לדעת מה עושה צה"ל כדי לעודד יציאת חיילים עולים לקורסי פיקוד.

קולט אביטל: האם הוא לוקח בחשבון קשיי שפה?

קולט אביטל: אולי כאשר הם הופכים למפקדים הם מרגישים לא נוח בגלל חוסר ידיעת השפה וחוששים לתת פקודות בשפה שאינה מושלמת.

קולט אביטל: מה אתם מתכוונים לעשות בכל אותם הדברים?

אבי בורגר: בהנחה שאנחנו יודעים לאתר נכון את האנשים שמתאימים לפיקוד – ילידי הארץ, עולים, באשר הם – ההתמודדות שלנו נתקלת לאחר מכן במספר קשיים.

אבי בורגר: קושי מרכזי אחד הוא הפּניוּת של החייל העולה להתקדם לפיקוד.

אבי בורגר: החיילים העולים מתקשים להיכנס לתפקידים משמעותיים יותר שהם תובעניים מאוד כי רבים מהם צריכים להיות שותפים בכלכלת הבית.

אבי בורגר: בעיות כלכליות הן חלק נכבד מאוד בגורמים המפריעים להם להתקדם בצבא.

אבי בורגר: גם נושא הת"ש (תנאי שירות) לא תמיד נותן מענה שלם.

אבי בורגר: לפעמים יש סיוע כספי ויחד עם זה יש גם הכרה בצורך של החייל לצאת באמצע השבוע או בסופי השבוע לעבוד.

אבי בורגר: הנושא השני הוא ידיעת השפה.

אבי בורגר: הנושא הזה מתחלק לשניים.

אבי בורגר: הבעיה הראשונה היא קושי אובייקטיבי ביכולת לתקשר.

אבי בורגר: זאת אומרת, לוחם מצוין עשוי לא להתקדם הלאה בגלל שהוא לא מסוגל לתקשר טוב.

אבי בורגר: הבעיה השנייה היא הביטחון העצמי.

אבי בורגר: בנושאים האלה הטיפול הצה"לי הוא כדלקמן: קודם כול יש את מערך הת"ש שמנסה לפנות את החייל ככל הניתן מטרדות היום-יום ולאפשר לו להתפנות לשירות הצבאי ככל הניתן, במגבלות הכללים והחוקים הקיימים לגבי הסיוע.

אבי בורגר: זה התמודדות כללית.

אבי בורגר: יש גם התמודדות ספציפית לגבי עולים חדשים.

אבי בורגר: ההגדרה "עולה חדש" זה עד 3 שנים בארץ, ובצבא אנחנו עוברים גם לעולים שהם כבר 5 שנים בארץ.

אבי בורגר: בצבא יש מבחן לקביעת רמת העברית שנקרא "סימול עברית".

אבי בורגר: ברגע שחייל לא עובר את הציון 5 בסימול העברית אנחנו מפנים אותו למחוו"ה אלון.

אבי בורגר: בבסיס מחוו"ה אלון שליד כרמיאל עושים טירונות משולבת עברית.

אבי בורגר: התכלית של הטירונות כפולה: גם ללמד עברית וגם לעזור לחייל להסתגל למערכת הצבאית בארץ בצורה נינוחה יותר.

אבי בורגר: הם עוברים שם טירונות אבל בסופו של דבר המטרה האמיתית היא לעזור לחיילים להסתגל.

אבי בורגר: למשל חיילים שהולכים אחר-כך ליחידות שדה עושים את הטירונות מחדש כי הטירונות הזאת לא מכשירה אותם ליחידות שדה, והם עושים את זה באהבה, כלומר הם מוכנים לעניין הזה כי הם מבינים שב-3 החודשים הללו עזרו להם להסתגל למערכת הצבאית.

אבי בורגר: זה התמודדות אחת שאנחנו עושים בשיפור העברית.

אבי בורגר: אני חושב שב-3 חודשים אפשר לעזור לחיילים ואנחנו מקבלים תוצאות שהחיילים מתקדמים בסימול העברית שלהם.

אבי בורגר: פעילות נוספת שאנחנו עושים, שאני רואה בה קשר ישיר להשתלבות ביחידות שדה אבל גם קשר עקיף לעזרה להגיע לפיקוד, לחיילים שרמת העברית שלהם גבוהה יותר ושמיועדים ליחידות שדה אנחנו עושים במחוו"ה אלון הכנה ליחידות שדה, קורס של 3 שבועות בסך הכול.

אבי בורגר: הקורס מתקיים באחריות מחוו"ה אלון אבל המפקדים הם מפקדים מהשדה ולא המפקדים של חיל החינוך.

אבי בורגר: מפקדת זרוע היבשה מעמידה לרשותנו מפקדים, מהמ"פ ועד הקצינים והמש"קים והם שמעבירים את הקורס הזה לחיילים.

אבי בורגר: בקורס הזה מסתובבים הרבה בארץ, פוגשים יחידות, פוגשים אתרים משמעותיים, לומדים מורשת קרב וסיפורי גבורה, מכירים את החילות שהם מועמדים אליהם.

אבי בורגר: בסופו של דבר הקורס הזה אמור לחזק את הביטחון, אמור להגביר את המוטיבציה ואמור גם קצת לכוון אותם ולהכין אותם לקראת הבאות בצבא.

אבי בורגר: אלה הקורסים בתחילת השירות.

אבי בורגר: במהלך השירות יש את האולפניות שבהם לומדים קורסי עברית.

אבי בורגר: גם האולפניות מחולקות לשניים: קורס אחד מיועד לכלל החיילים העולים שצריכים עזרה בעברית.

אבי בורגר: הקורס השני מכוון במיוחד לאוכלוסיה שסומנה לפיקוד וצריכה חיזוק בעברית.

מרינה סולודקין: אולי אפשר לעבור לכמה דקות לנושא החיילים הבודדים.

מרינה סולודקין: בשעה 12:00 יש לי ועדה אחרת וחשוב לי מאוד לשמוע על החיילים הבודדים.

אבי בורגר: אם תרשי לי, אסיים את המשפט ואז נעבור לנושא החיילים הבודדים.

אבי בורגר: זרוע היבשה קיימה בקיץ האחרון לראשונה קורס שנקרא "הכנה לפיקוד זוטר ביחידות שדה".

אבי בורגר: אם נתקלתם בזה בתקשורת לפני כמה חודשים, הכותרת בעיתון היתה "צה"ל פותח קורס בסלנג".

אבי בורגר: זאת היתה כותרת של העורך אך תוכן הידיעה היה נכון.

אבי בורגר: הסלנג היה שעה אחת מתוך ה-150 שעות, כשעשינו הפוגה קצרה לחיילים שיוכלו קצת להשתעשע.

אבי בורגר: זה קורס שנועד לעבוד על תחושת המסוגלוּת של החייל.

אבי בורגר: לא להשלים לו פערים בעברית או בחיילוּת או בשום דבר אחר אלא לעבוד על תחושת המסוגלוּת, שיוכל לעמוד לפני קהל ולדבר.

אבי בורגר: לבוא ולהגיד לו: אדוני, אתה חייל טוב, יש לך נתונים טובים לפיקוד, הוכחת את עצמך.

אבי בורגר: העברית שלך זה בעיה שתיקח זמן ואנחנו לא מתכוונים לפתור אותה ברגע זה.

אבי בורגר: ויחד עם זה, אתה יכול להיות מפקד.

אבי בורגר: זה ניסוי שאנחנו מאוד בונים עליו ומקווים שבאמת נצליח להגדיל את כמות המפקדים בפיקוד הזוטר שממנו נמשיך להתמודד הלאה.

אבי בורגר: אני רואה בזה איזה פריצת דרך.

אבי בורגר: הקורס הזה הוא לא חד-פעמי.

אבי בורגר: בעוד 2-3 שבועות ייפתח הקורס הקרוב.

אבי בורגר: אגב, כמה חיילים מהגדוד המדובר בכתבה מגיעים להכנה הזאת.

אבי בורגר: מגיעים לשם חיילים מכל יחידות השדה.

אבי בורגר: זה מה שאנחנו עוזרים למפקדים.

אבי בורגר: מעבר לזה יש עזרה בנתונים.

אבי בורגר: זאת אומרת, חייל עולה עם סימול עברית 7 יכול להיכנס באופן אוטומטי לקורס קצינים, כאשר חייל ותיק יכול להיכנס לקורס רק מסימול עברית 8 ואילך, ובמקומות מסוימים, כמו בחיל האוויר וגם במז"י (מפקדת זרוע יבשה) לפי החלטת מפקד חייל עולה יכול להיכנס לקורס גם עם סימול עברית 6.

אבי בורגר: זאת אומרת, דוחפים את זה.

אבי בורגר: זה כל הזמן בדחיפה.

אבי בורגר: להגיד שאנחנו מרוצים כרגע מיחס החיילים לעומת המפקדים בקרב העולים?

אבי בורגר: לא.

אבי בורגר: אנחנו עובדים על זה.

אבי בורגר: המצב עדיין טעון שיפור.

אבי בורגר: אבל המודעוּת קיימת, נעשים מאמצים.

אבי בורגר: אני יכול להגיד לכם שעד רמת מפקדי הצבא הבכירים, רמת רמטכ"ל ומפקדי הזרועות, יש כל הזמן התעסקות בעניין הזה.

אבי בורגר: מפקד זרוע היבשה מציב למפקדי החילות שלו יעדים, כמה עולים הוא רוצה, ויש דיון מיוחד בנושא הזה של קליטת עלייה בזרוע היבשה.

אבי בורגר: הוא מציב להם מכסות כמה חיילים עולים הוא רוצה שיהיו להם בקורסים.

אבי בורגר: לפני כמה חודשים עשו תחקיר למה לא עמדו במשימות האלה, כל חיל עשה תחקיר והציג את זה לאלוף כדי לנסות לשפר את ההישגים לקראת שנת העבודה הנוכחית.

קולט אביטל: נעבור לנושא החיילים הבודדים.

מרינה סולודקין: מה יקרה איתם אחרי כל הקיצוצים בכל המערכות, גם במשרד לקליטת העלייה וגם במשרד הביטחון?

קולט אביטל: הסוכנות היהודית תעזור.

אפרים לפיד: קודם כול, התשובה היא כן, בהחלט כן.

קולט אביטל: הרי זה מה שקורה כמעט אוטומטית.

קולט אביטל: אנחנו פשוט נעלמים כמדינה והסוכנות היהודית מקבלת את מקומנו.

קולט אביטל: אני אומרת את זה עם חיוך ואני אפילו אסירת תודה אבל זה לא תקין.

יוסף רוזן: אל"ף, יש שיתוף פעולה.

יוסף רוזן: בי"ת, אין קיצוצים בנושא הזה.

יוסף רוזן: יש אפילו יותר כסף ממה שאנחנו חשבנו לנושא הזה.

קולט אביטל: אני יכולה לצטט אותך?

קולט אביטל: תודה.

אבי בורגר: אנחנו מקבלים סיוע כל הזמן.

אבי בורגר: אנחנו גם נמצאים בקשר ובתיאום כל הזמן.

קולט אביטל: ככלל, יש קיצוץ או אין קיצוץ בתקציבים לחיילים בודדים?

אבי בורגר: בשנת העבודה הקרובה אין קיצוץ לחיילים הבודדים.

אבי בורגר: כל החיילים הבודדים ממשיכים לקבל את מה שהם קיבלו עד כה.

אלי זרחין: אני חושב שיש קיצוץ.

אבי בורגר: אין שום שינוי.

אבי בורגר: זה נכון להיום, כי הצבא עוד לא גמר לארגן את התקציב.

אבי בורגר: אין לנו עדיין תקציב.

אבי בורגר: נכון להיום לא זומנתי לשום דיון, לא עלה הנושא הזה בשום מקום.

קולט אביטל: אתה יוצא מנקודת הנחה שאם לא אמרו לך שקיצצו בתחום הזה אתה ממשיך במסגרת התקציב שהיתה נתונה בשנה הקודמת.

אפרים לפיד: היתה אמירה פוזיטיבית של סגן ראש אכ"א, שבעניין חיילים בודדים לא יהיה קיצוץ.

אפרים לפיד: אני רוצה לחזק אותו.

אבי בורגר: היינו באותו דיון ושמענו ביחד את הדברים.

אבי בורגר: אגב, האמירה הזאת נכונה לכל החיילים בצבא שצריכים עזרה, לא רק לעולים חדשים.

אבי בורגר: אין שום נגיעה בתקציבי התמיכה בחיילים, הנושא הזה לא עולה בכלל לדיון.

אבי בורגר: מדברים על קיצוצים של מערכים ועל קיצוצים של חילות אבל בתקציבי התמיכה בחיילים לא נוגעים כרגע.

אבי בורגר: אני אומר כרגע כי אני נזהר, אני לא יודע מה יהיה בעוד חצי שנה או בעוד שנה כי התהליך דינמי.

אבי בורגר: נכון לעכשיו וכל עוד הצבא מגייס את כולם, הוא ישאיר את הנושא הזה באותה רמה.

אבי בורגר: הוא לא יכול להוריד את הרמה הזאת, פשוט לא יכול.

אבי בורגר: יש הכרה שזה המינימום ההכרחי לחייל כדי לקיים תפקוד שוטף.

אבי בורגר: זה לגבי החיילים הבודדים.

אבי בורגר: אתם רוצים שאני אתייחס גם לנושא הדיור?

אבי בורגר: מי שמופקד על העניין הזה בצבא זה מחלקת פרט.

אבי בורגר: בצבא יש היום 170 דירות שאפשר לשכן בהן חיילים, דירות הפזורות בכל מיני ישובים בארץ.

יוסף רוזן: שהן באגודה למען החייל.

אבי בורגר: כולן דרך האגודה למען החייל.

יגאל יאסינוב: זה מספר הדירות שיש בצבא המיועדות לנושא הזה?

אבי בורגר: לחיילים בודדים.

קולט אביטל: אותן 170 דירות, לכמה חיילים הן נותנות פתרון?

אבי בורגר: זה לא הפתרון היחיד שיש לחיילים בודדים.

אבי בורגר: יש בתי חייל וכן הלאה.

קולט אביטל: כמה חיילים בודדים יש בצה"ל?

מירה קידר: יש 2,500 חיילים בודדים עולים.

אבי בורגר: על-פי הנתונים של מחלקת פרט יש בצה"ל 3,700 חיילים עולים בודדים טהורים.

אבי בורגר: כלומר לא כאלה שנפרדו מהמשפחה שנמצאת בארץ והם לא מקיימים איתה קשר אלא חיילים שהם לגמרי ללא משפחה בארץ.

אבי בורגר: זה הנתון.

אבי בורגר: חייל שאנחנו יודעים שזקוק לדיור, מערכת ת"ש מטפלת בו.

אבי בורגר: אין דבר כזה שבסוף אין לו מענה.

אבי בורגר: אבל אני לא יכול להתחייב שאין מצבים שחייל לא דאג להביא את הדברים כמו שצריך או לא ידע איך לעשות את זה – אני לא מאשים אבל אני אומר שיכול להיות שבגלל בעיות של אי-הבנה או אי-ידיעה מה מגיע או לא מגיע קורה שחייל מוצא לעצמו איזה פתרון מאולתר מאוד לא נעים, איזה כוך או משהו כזה ולא מנצל את היכולת של הצבא לעזור לו.

אבי בורגר: לגבי הפנייה של ארגוני המתנדבים: העמדה של מחלקת פרט, שהם ישמחו לקבל כל עזרה וכל דירה שתעמוד לרשותם.

אבי בורגר: התנאי היחיד הוא שהדירה הזאת תעבור דרך האגודה למען החייל.

אבי בורגר: מחלקת הפרט לא יכולה לפעול ישירות מול ארגוני המתנדבים.

אבי בורגר: צריך את התיווך של האגודה למען החייל.

אבי בורגר: האגודה לוקחת אחריות על הדירה, מתחזקת אותה, מנהלת את המקום ומחלקת הפרט מפנה אנשים.

אבי בורגר: נוח מאוד למחלקת הפרט לעסוק באמת במה שהיא צריכה לעסוק.

אבי בורגר: לכן כשארגוני המתנדבים פונים, הפנייה צריכה להיות דרך האגודה למען החייל.

אבי בורגר: אני חושב שבזה עניתי על השאלות.

קולט אביטל: יש לי בכל זאת עוד שאלה שנוגעת כללית לכל התחומים.

קולט אביטל: האם בכל יחידה שיש בה עולים חדשים יש מי שנותן להם הדרכה ואומר להם בצורה כזאת או אחרת, אם בעזרת מתורגמן לפעמים, מה זכויותיהם?

קולט אביטל: האם יש לכם את הקשר החי הזה?

קולט אביטל: אני רואה את החוברת הזאת אבל היא מכוונת יותר למפקדים.

קולט אביטל: כשמגיע עולה או כשמגיעה קבוצה של חיילים ליחידה השאלה היא מי מקבל אותם לשיחה ואומר: ברוכים הבאים, עכשיו בואו ותראו מה אתם יכולים לקבל.

קולט אביטל: מגיע לכם דיור, מגיע לכם ככה, אם יש לכם תלונה תפנו אלי, אם אתם לא מסתגלים תיפנו.

קולט אביטל: האם יש אינסטנציה קולטת כזאת?

אבי בורגר: יש.

אבי בורגר: בכל יחידה בצבא יש נוהל מחייב על-פיו כל חייל שעובר ליחידה חדשה, כולל קצין שמגיע ליחידה, צריך לעבור כמה מקומות.

אבי בורגר: זה נוגע לכל אחד ואחד בצבא.

אבי בורגר: זה מסלול שנקרא "שרשרת קליטה" ובו החייל פוגש את כל הנציגים של הגדוד, נותנים לו את הציוד שהוא צריך, מסבירים לו את כללי ההתנהגות, המפקד שלו פוגש אותו ומברר איתו את המצב שלו, מש"קית הת"ש באופן קבוע פוגשת את החיילים.

אבי בורגר: זה חלק משרשרת הקליטה ואין חוליות חסרות בשרשרת.

אבי בורגר: עד שלא גומרים לחתום על הטופס הזה אין קליטה ביחידה.

אבי בורגר: אני מחייך כי אני הרשיתי לעצמי קצת לחפף בשרשרת הקליטה ואחרי שנה קראו לי לבירור והייתי צריך לעבור את המשרד שלא עברתי, זאת אומרת הייתי צריך לגמור את טופס הקליטה.

אבי בורגר: לכן אין דבר כזה שנפספס.

אבי בורגר: מש"קית הת"ש היא הסמכות המקצועית שיודעת לענות על הצרכים הכלכליים של העולה.

אבי בורגר: הצרכים החברתיים וכולי הם באחריות המפקד.

אלי זרחין: גברתי היושב-ראש, חברי הכנסת הנכבדים, אני קודם כול רוצה להודות לך שבהתרעה כל-כך קצרה, תוך פחות משבוע ימים, יזמת דיון וכללת בו את הנושאים שהעלינו.

אלי זרחין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת לומר שראש ענף עלייה משתף פעולה.

אלי זרחין: יש דברים שהתחלנו לעשות עם מר יוסף דבוש(?

אלי זרחין: ) וזה נגמר.

אלי זרחין: יש דברים שאנחנו יכולים כארגוני מתנדבים לתת.

אלי זרחין: אתן לכם דוגמה פשוטה.

אלי זרחין: בדיונים בחדר הזה נמסרו נתונים: 46% מהנוער העולה לא מסיים כיתה י"ב, 24% לא נמצא בבית-ספר.

אלי זרחין: עם איזו עברית הם מגיעים לצבא?

אלי זרחין: אתמול דיברתי עם מלש"פ שעבר לקראת הגיוס מבחן סימול עברית.

אלי זרחין: הוא קיבל ציון 3.

אלי זרחין: הציון שלו בבגרות בלשון הוא 98.

אלי זרחין: תשווה את זה.

אלי זרחין: אז אולי משהו לא בסדר במבחנים שלכם.

אלי זרחין: אולי מראש הולכים לכיוון שחייל עולה לא יכול לעבור אותם כי הוא לא קורא ספרים בעברית, כי בבית מדברים רוסית, כי הטלוויזיה שהוא רואה היא ברוסית.

אלי זרחין: החיילים האלה שלא היו בבית-ספר ושרוצים להתגייס – ואתה יודע כמה הם רוצים להתגייס – לא מגיעים למחוו"ה אלון.

אלי זרחין: אם הציון שלו בסימול עברית הוא 2-3 והוא 7-8 שנים בארץ הוא לא יגיע למחוו"ה אלון.

אלי זרחין: למה שהצבא לא יפתח את הראש?

אלי זרחין: זה אינטרס של כולנו.

אלי זרחין: כמו שחברת הכנסת מרינה סולודקין אמרה, אין לנו ויכוח כאן, לא המשטרה יושבת כאן.

אלי זרחין: אנחנו באותה צלחת ורוצים לעבוד ביחד.

אלי זרחין: גם עולה שנמצא 7-8 שנים בארץ, שייקח שלושה חודשים אבל שלפני שהוא מגיע למיונים תהיה לו הכנה מתאימה.

אלי זרחין: אני מכיר נער שטיפלנו בו באגודה שנמצא ביחידת הצנחנים שעליה נכתבה הכתבה בעיתון.

אלי זרחין: הוא לא נכנס לפיקוד.

אלי זרחין: שלוש פעמים הוא היה מיועד לקצונה ושלוש פעמים פסלו אותו.

אלי זרחין: זה תלמיד מחונן שנשיא המדינה לפני הגיוס לחץ את ידו כי הוא זכה באולימפיאדה בביולוגיה.

אלי זרחין: קורה משהו בצבא שמונע התקדמות של חיילים עולים.

אלי זרחין: הדרך היחידה שאנחנו מציעים היא לעבוד גם עם החיילים שנמצאים זמן רב יותר בארץ.

קולט אביטל: זאת אומרת, אתה רוצה להגביר את ההכנה, קורס עברית בסיסית כשנכנסים לצבא?

אלי זרחין: אני רוצה שצה"ל יגיד שזה חייל שעל-פי הנתונים שלו מתאים להיות לוחם.

אלי זרחין: בואו לא נסתכל כמה זמן הוא בארץ, בואו ניתן לו ללמוד עברית במשך 3 חודשים, אם הוא בחיים לא היה בבית-ספר ולא למד, ואחר-כך נשקול לאן הוא מתאים.

אלי זרחין: כולנו נרוויח מזה.

אלי זרחין: אנחנו מדברים כרגע על זכויות של חיילים.

אלי זרחין: מה זה זכות?

אלי זרחין: הזכות של עולה שהוא רוצה להיות בצבא.

אלי זרחין: זה כניסה לחיים.

אלי זרחין: יתכן שהם מסתגרים בצבא בגלל שכך הסתגרו גם לפני כן.

אלי זרחין: אני עובד כל הזמן עם קבוצות כאלה של צעירים שמסתגרים אבל אני לא בטוח בכלל שזה הרצון שלהם.

אלי זרחין: לא תמיד הם מסתגרים כי זה מה שבא אליהם אלא לעתים זה קורה בשל חוסר ברירה.

קולט אביטל: באופן טבעי כשאדם בא לסביבה זרה הוא מחפש את החברים שלו.

אלי זרחין: כך בשנה הראשונה ואולי בשנה השנייה אבל אם אחרי 5 או 7 שנים המלש"פ הזה ממשיך להתגודד בקבוצות מוצא אז אפשר לעשות משהו כדי לעזור לו.

אלי זרחין: דיברו כאן למשל על קורסים להכשרת מפקדים.

אלי זרחין: אני הייתי בקורסים האלה וכדאי לכם לשמוע מה מדברים שם ומי מדבר שם.

אלי זרחין: בין המנחים ראיתי רק עולה חדשה אחת וכל שאר המנחים היו עולים ותיקים משנות השבעים.

קולט אביטל: מה רע בזה?

אלי זרחין: הם רואים את העלייה שלנו קצת אחרת ולא לגמרי מבינים מה קורה איתנו.

אלי זרחין: אני מציע להסתכל קצת מה קורה היום.

אלי זרחין: כשנער קווקזי מגיע לצבא ואומר שהוא לא מוכן לשטוף כלים, זה לא הופך אותו ללוחם רע.

אלי זרחין: הוא צריך לעבור איזה תהליך כדי להבין שלשטוף כלים זה בסדר.

אלי זרחין: אפשר להכניס אותו לכלא, להעביר אותו במשך שנה מכלא אחד למשנהו ואז להחליט לשלוח אותו לאחזקה.

אלי זרחין: ואפשר להגיד מראש - - -

אבי בורגר: אני חושב שהתופעה היא דווקא הפוכה.

אבי בורגר: המפקדים היום מבינים את העניין הזה ומקבלים את האמירה שקווקזי לא שוטף כלים.

אבי בורגר: אנחנו דווקא מתמודדים עם זה בעידוד של הקהילה הקווקזית בארץ.

יגאל יאסינוב: זה לא אומר שלא צריך שהוא ישטוף כלים אבל צריך להסביר לו.

אבי בורגר: לא צריך לנסות לשבור אותו אלא לפעול על-ידי הסברה.

אלי זרחין: ונקודה אחרונה לגבי חיילים בודדים.

אלי זרחין: אחת הבעיות היא צה"ל קובע חד-משמעית עם מי הוא עובד ולמי הוא מעביר את כל הכסף ועם מי הוא לא עובד.

אלי זרחין: מגיעים ארגוני מתנדבים שאומרים: האגודה למען החייל היא עמותה נפרדת עם אינטרסים משלה.

אלי זרחין: לנו יש מתנדבים, אנחנו יכולים לגייס תקציבים, לפתוח בתים חמים בקהילה בכל הארץ.

אלי זרחין: כמה דוברי רוסית יש באגודה למען החייל?

אלי זרחין: האם יש שם דובר רוסית אחד?

קולט אביטל: אבל למה יש לכם בעיה לשתף פעולה עם האגודה למען החייל?

אלי זרחין: כי האגודה למען החייל לא משתפת פעולה איתנו.

אלי זרחין: היא אומרת: אם יש לכם כסף תעבירו לנו ואנחנו נעשה.

אלי זרחין: אנחנו אומרים שלנו יש מתנדבים שרוצים לעבוד בווילה הזאת, לקבל את החיילים הבודדים ולקלוט אותם אבל אנשי האגודה למען החייל אומרים: לא, זה אנחנו.

קולט אביטל: זאת אומרת שצריך לנסות לעשות חיבור גדול יותר ושונה בין ארגוני המתנדבים שיכולים לעזור.

קולט אביטל: אלא אם האגודה למען החייל מוכנה להיפתח בצורה אחרת.

אלי זרחין: צה"ל מספיק גדול ומספיק חכם להחליט על דעת עצמו.

קולט אביטל: אבל כפי שהוא אמר לך, לצה"ל אין דרך להתמודד באופן פרטני מול כל ארגון מתנדבים.

אלי זרחין: כשהרמטכ"ל הקודם רצה לארגן יום הורים עולים ולזמן את כולם, עוד לפני שהוא יצא לפוליטיקה, למה הוא לא פנה לאגודה למען החייל?

אלי זרחין: הוא פנה אלינו ואמר: תביאו בבקשה ל"הבימה" הורים רוסים.

אלי זרחין: לאגודה למען החייל אין דרך להגיע לדוברי רוסית.

אלי זרחין: אני חושב שזה בעיה גדולה מאוד.

קולט אביטל: דרך אגב, פשוט למען הסדר הטוב, אנחנו מדברים כרגע על עולים יוצאי חבר העמים אבל יש גם עולים ממדינות אחרות.

קולט אביטל: יש עולים מצרפת, מאתיופיה, מאורוגוואי וממדינות נוספות.

אלי זרחין: אבל איתם אין שום בעיה.

אלי זרחין: גברת אסתר טובול ואני מכירים הרבה שנים ואין שום ויכוחים בינינו.

קולט אביטל: לא בטוח, אל תדבר בשמה.

קולט אביטל: למה אתה חושב שלעולים שבאים מצרפת אין בעיה?

אלי זרחין: יש להם בעיות.

אלי זרחין: אני אומר שבינינו אין בעיות.

אלי זרחין: גם בין החיילים אין בעיה.

אלי זרחין: כשאני צורך עזרה אני פונה לגברת אסתי טובול והיא עוזרת לי וחולקת אתי את הניסיון שיש לה.

אלי זרחין: אנחנו מציעים עזרה.

אלי זרחין: בואו ניפגש, בואו נשב.

קולט אביטל: יש פה איזה חוליה שצריך לטפל בה.

קולט אביטל: צריך לראות באיזו צורה ניתן בכל זאת להפיק תועלת רחבה יותר מארגוני המתנדבים.

קולט אביטל: עם כל הכבוד, האגודה למען החייל היא באמת ותיקה בשטח, יש לה מונופול על תחומים מסוימים, היא מבוססת מאוד, היא אוספת כסף בחוץ-לארץ, היא מקימה בתי חייל.

קולט אביטל: כל זה טוב ויפה וכולנו תורמים, הכול טוב.

קולט אביטל: אבל יכול מאוד להיות שיש כאן חוליה חסרה כי לאגודה אין דוברי שפות שונות שיכולים לעבוד עם העולים באופן אישי.

קולט אביטל: יכול להיות שצריך לראות מה ניתן לעשות כדי להרחיב את היריעה.

קולט אביטל: נציג המשרד לקליטת העלייה, רצית להגיד משהו?

קולט אביטל: לאחר מכן גברת אסתר טובול.

יוסף רוזן: רציתי להדגיש שבנוסף לסיוע של צה"ל גם המשרד לקליטת עלייה מגיש סיוע פרטני לחיילים.

יוסף רוזן: לא רק לחיילים הבודדים אלא לחיילים עולים בכלל, בהתאם לקריטריונים שקובע צה"ל ובהתאם לזכאויות במשרד לקליטת העלייה.

יוסף רוזן: הזכאות של החייל העולה במשרד לקליטת העלייה זה 3 שנים ו-5 שנים, אבל יש שלוש אוכלוסיות שמקבלות העדפה מתקנת על-פי הוראות שעה: עולים יוצאי אתיופיה, עולים יוצאי קווקז, ועולים יוצאי בוכרה.

יוסף רוזן: להם אנחנו מגישים סיוע עד 10 שנים לאחר העלייה לארץ.

קולט אביטל: למה בוכרה וקווקז?

יוסף רוזן: בוכרה וקווקז הולכים ביחד.

יוסף רוזן: למה הם צריכים העדפה מתקנת?

יוסף רוזן: כי כך לפחות אנחנו רואים אותם.

קולט אביטל: סליחה, זאת לא תשובה "כי כך אנחנו רואים אותם".

יוסף רוזן: אני מנסה לתת לך תשובה.

יוסף רוזן: לא שאנחנו קבענו.

קולט אביטל: אתה לא נותן לי תשובה.

קולט אביטל: מה הבעיות הספציפיות שיש להם?

קולט אביטל: זה מה שאני מנסה לברר.

יוסף רוזן: המוסדות הקולטים הגיעו למסקנה שאצל עולי קווקז ועולי בוכרה יש בעיה של השתלבות בקהילה הישראלית.

יוסף רוזן: יש להם איפיונים תרבותיים משלהם שמונעים מהם להשתלב.

יוסף רוזן: למשל בקרב אוכלוסיית עולי קווקז ואוכלוסיית עולי בוכרה לא מקובל שבנות תתגייסנה לצבא, בגדול.

יוסף רוזן: למדנו שאם ניגשים לבעיה של העדה האתיופית וניגשים לבעיה של העדה הקווקזית ושל העדה הבוכרית בצורה אחרת ובריכוז של כוחות, אמצעים ומשאבים ניתן לקדם את הנושא.

יוסף רוזן: כדי לסבר את האוזן, רק לפני כחודשיים היה כנס פעילים בקהילה הקווקזית, שם חיילים מהעדה הציגו את עצמם, וגם קצינים, וגם הקהילה עצמה נרתמה לנושא הזה.

יוסף רוזן: בגלל זה ההתייחסות הייחודית אליהם.

ענת סטלינסקי: אני כתבת בערוץ 9, "ישראל פלוס".

ענת סטלינסקי: השתחררתי לפני 5 חודשים מצה"ל.

קולט אביטל: אז את כאן גם בתור כתבת וגם בתור עדה.

ענת סטלינסקי: אני רוצה לדבר על דברים שחשתי על בשרי ושאני זוכרת אותם מקרוב.

ענת סטלינסקי: אני נמצאת שנים רבות בארץ.

ענת סטלינסקי: שאלת קודם מה קורה עם ההסברה לעולים והתשובה היתה שהחייל ממלא טופס טיולים ועובר שרשרת קליטה.

ענת סטלינסקי: נכון שזה קיים וכל חייל עובר את זה, הוא עובר כמה משרדים ושמים לו חותמת.

קולט אביטל: כן, אבל זה די אוטומטי.

ענת סטלינסקי: אכן זה די אוטומטי.

ענת סטלינסקי: נכון שהוא ניגש למש"קית ת"ש והיא שואלת אותו אם יש לו בעיות בבית ומבקשת ממנו לספר על עצמו אבל הוא לא מקבל הסבר כללי על הזכויות שלו.

ענת סטלינסקי: הוא לומד את זה אחר-כך מהשטח כאשר הוא שואל אבל אני הרגשתי, והרבה אנשים הרגישו – ואני הרבה שנים בארץ לכן אני תוהה איך מרגיש עולה ממש חדש – שפשוט חסר שיישבו ויסבירו לחייל מה הן הזכויות הכלליות שלו.

ענת סטלינסקי: לא משנה כרגע אם הוא חייל בודד או אם חד-הורית.

ענת סטלינסקי: צריכים להסביר לו זכויות כלליות יותר: למשל מה הוא עושה אם מטרידים אותו.

ענת סטלינסקי: לא עולות לי כרגע דוגמאות אחרות אבל הוא צריך לקבל הסבר רחב יותר.

ענת סטלינסקי: לא רק לשים חותמת ולוודא שהוא קיבל את הציוד המתאים.

קולט אביטל: יש אפשרות להנפיק איזה חוברת או עלון?

אבי בורגר: יש חוברות, יש עלונים והמידע מופיע גם על הקירות בבסיסים השונים.

ענת סטלינסקי: זה נראה לי קצת בזבוז.

ענת סטלינסקי: צריך הסבר פנים אל פנים, ורצוי לא ממישהו שממש מייצג את היחידה שאיתה הוא יצטרך אחר-כך להתמודד אלא ממישהו יותר מהצד.

קולט אביטל: אולי מישהו מהמשרד לקליטת העלייה?

ענת סטלינסקי: יכול להיות.

מאיה עמדי: יש פרויקט שאנחנו מנסים אותו כעת באגד 282 שנקרא "חייל מלווה חייל עולה", לאור התפיסה שהצגתי, שהצבא רוצה השתלבות.

מאיה עמדי: אנחנו לא רוצים שכאשר חייל עולה מגיע לצבא – והם לא מגיעים במאסות - - -

קולט אביטל: יש לו כאילו חייל מאמץ?

מאיה עמדי: כרגע זה פיילוט שאנחנו אמורים להפיק ממנו לקחים בסוף החודש הבא ועל-פי הלקחים להפיק תוכנית.

קולט אביטל: כמה אנשים נמצאים בפיילוט?

מאיה עמדי: בפיילוט יש כ-20 מפקדים ו-20 חיילים.

מאיה עמדי: הצגנו את זה למפקדי הגדודים.

מאיה עמדי: זה אגד תותחנים (חטיבה) שלקח עליו את המשימה.

קולט אביטל: אבל זה שוב פעם ברמה הפרטנית של השתלבות.

קולט אביטל: אני חושבת שהגישה לפיה לא רוצים שאנשים יסתגרו בקבוצה היא גישה נכונה אבל אנחנו מדברים על משהו רחב הרבה יותר.

קולט אביטל: מגיעה כיתה חדשה, גיוס חדש, קבוצה חדשה.

קולט אביטל: לוקחים יום אחד את העולים ואומרים להם: קבוצת העולים, יש לכם מפגש עם מפקד כזה או אחר שירצה בפניכם על זכויותיכם.

יגאל יאסינוב: יש קצינת ת"ש שיכולה לשבת ולהסביר להם.

אלי זרחין: יש מש"קית עלייה.

אבי בורגר: אני רוצה דווקא להציג את הצד השני.

אבי בורגר: המרכז שאני שייך אליו נקרא "מרכז קידום והשתלבות".

אבי בורגר: אנחנו שמים דגש רב גם על ההשתלבות.

אבי בורגר: הרעיון שעלה כאן, לייחד את העולים ולהכניס אותם למקום מוגדר ומסודר, אנחנו לא בעדו.

אבי בורגר: יכול להיות שאנחנו מפספסים פה את היכולת להגיע עם המידע הכי מדויק והכי ישיר אבל מצד שני אנחנו מאוד לא אוהבים את הרעיון.

אבי בורגר: אנחנו ראינו את זה גם במקומות אחרים, למשל מפקדי יחידות עם כוונות טובות שעשו טיול לעולים.

יגאל יאסינוב: אתם לא הבנתם את השאלה.

יגאל יאסינוב: אין צורך להסביר לעולים בנפרד.

יגאל יאסינוב: צריך לקחת את כל הכיתה שהגיעה ולתת לה הסבר.

קולט אביטל: אני לא בטוחה שזה רעיון טוב.

קולט אביטל: אם אתה לוקח את כל הכיתה ואומר: אני רוצה להגיד לכם עכשיו מה זכויות העולים, יתחילו אנשים להגיד: רגע, רגע, ולמה לי אין זכויות כאלה?

יגאל יאסינוב: היא לא דיברה על זכויות עולים.

יגאל יאסינוב: היא דיברה על זכויות של חיילים, ובתוך זה כלול גם זכויות מיוחדות לעולים.

יגאל יאסינוב: לפני הישיבה דיברנו אתך בדיוק על זה.

יגאל יאסינוב: סיפרתי לך איך את המילה "קבילה" למדתי לראשונה רק במילואים.

יגאל יאסינוב: בטירונות לא ידענו שאנחנו יכולים להגיש קבילה.

יגאל יאסינוב: את הצבא הסדיר עשיתי בצבא האדום ושם לא היה מוסד כזה שאתה יכול ללכת ולהתלונן ולכן לא חשבנו שזה קיים כאן.

יגאל יאסינוב: אז סבלנו ועשיתי פה אחר-כך טירונות מבלי לדעת את הדבר הזה.

יגאל יאסינוב: רק אחרי הטירונות אנחנו למדנו שיש לנו זכויות.

יגאל יאסינוב: זה בעצם מה שקורה.

יגאל יאסינוב: אולי ההסברה צריכה להיות בטירונות אולי היא צריכה להיות איפשהו.

יגאל יאסינוב: לא מדובר כאן רק על זכויות עולים.

יגאל יאסינוב: זכויות עולים – יהיה להם זמן ללמוד, אבל צריך להסביר להם את זכויות החייל.

מאיה עמדי: המפתח הוא המפקדים.

מאיה עמדי: אני חוזרת על מה שאמרנו בהתחלה, אנחנו לא רוצים ליצור איים אחרים.

מאיה עמדי: אנחנו רוצים שהמפקד של החייל יסביר לו.

מאיה עמדי: לכן רוב העבודה שלנו היא להכין למפקדים ערכות ולהסביר למפקד.

מאיה עמדי: אני לא רוצה שיהיה כנס עולים או שיהיה שיעור הסברה לעולים.

מאיה עמדי: תפקיד המפקד להסביר לך שיש נציג לוקלי.

יגאל יאסינוב: לא דיברתי על עולים.

מאיה עמדי: זה קורה.

מאיה עמדי: תבין, בטירונות המפקד חייב להעביר לחיילים שיעור על נציב קבילות חיילים.

מאיה עמדי: יש שיעור כזה.

מאיה עמדי: אני מוכנה לפתוח לך את כל תיקי היסוד של הצבא.

מאיה עמדי: יש שיעור על זכויות וחובות.

מאיה עמדי: יכול להיות שאת עברת את זה פשוט בטירונות.

ענת סטלינסקי: לא עברתי.

קולט אביטל: פעם היה שיר על המהנדס שהיה איש נחמד אבל קצת מבולבל, ואיפה התכנון ואיפה הביצוע.

קולט אביטל: יכול להיות שעל הנייר ובקורס זה קיים אך לפעמים זה לא מבוצע.

קולט אביטל: אם זה היה מבוצע לא היינו נתקלים בבעיות שעדיין יש חיילים שלא יודעים את זכויותיהם, לא היינו נתקלים בבעיות שאנשים לא יודעים שהם יכולים להתלונן או למי להתלונן או שרצים לעיתונות.

קולט אביטל: כנראה שבכל זאת, למרות כל הכוונות הטובות, למרות העובדה שאנשים עוברים הדרכה, זה לא תמיד מבוצע.

קולט אביטל: תפקידנו פה לנסות לראות אם יש משהו חסר בשרשרת, אם אפשר לשפר, אם אפשר לדאוג לכך שהמידע הזה באמת יגיע לכל חייל.

קולט אביטל: שנהיה בטוחים שזה לא הולך אוטומטית, כשאתה רץ עם טופס ממקום למקום, מקבל את הסכו"ם ואת הקיטבג והכול ואחר-כך גם אומרים לך בשלוש מילים מה הן זכויותיך.

קולט אביטל: אתה כל-כך מבולבל כי אתה צריך לרוץ לתחנה הבאה עד ששום דבר לא ברור לך.

קולט אביטל: זה מה שאנחנו רוצים למנוע.

אבי בורגר: אני רוצה לנצל את המיומנות שאיתה באתי לתפקיד הזה.

אבי בורגר: בצבא אני כיהנתי כאיש מדעי ההתנהגות וליוויתי את בסיסי הטירונות ואת בסיסי ההדרכה.

אבי בורגר: אני אומר לכם שאנחנו יכולים להשקיע בהסברה לטירונים מכאן ועד ים המלח אבל הטירון נמצא במצב מנטלי מסוים וצריך להבין את זה.

אבי בורגר: הוא עמוס כל-כך, הוא נרגש כל-כך, כולו במהפך שלם של הזהות שלו, בהתמודדות לנסות למצוא את המקום שלו בתוך סביבה שזרקו אותו אליה בבת-אחת.

אבי בורגר: אני בטוח שגם מי שלא זוכר פה שהוא עבר את השיעור הזה, עבר את השיעור.

אבי בורגר: הרי יש את המושג הזה "הלם בקו"ם" – הוא לא סתם, הוא באמת.

אבי בורגר: אנשים לא קולטים שם את הדברים.

אבי בורגר: אני חושב שמה שרב-סרן מאיה עמדי אומרת זה הדבר שאנחנו צריכים להתמודד איתו, שכאשר המפקד ידבר עם החייל – וזה דורש בראש ובראשונה שיהיה דיאלוג ביניהם – הוא יידע לתת לו את המענה הנכון.

אבי בורגר: אנחנו יכולים להפציץ במידע עמוס.

אבי בורגר: הרי בחוברת הזאת מופיעים רק חלק מהדברים שצריך לתת בהרצאה כזאת.

אבי בורגר: גם אם נקרא כעת את כל החוברת הרי אף אחד לא יזכור מה כתוב בדף הראשון.

אבי בורגר: זאת אומרת, העניין פה הוא זמינות המידע.

אבי בורגר: יש לוחות מודעות עם כל הכללים.

אבי בורגר: בכל יחידה צבאית תמצאו לוח ובו כתוב בדיוק איך לפנות לנציב קבילות חיילים.

אבי בורגר: ועכשיו תשאלו אותי איך אני פונה לנציב קבילות חיילים – אני לא יודע, אני לא זוכר, לא שמתי לב, זה לא עניין אותי עד היום.

אבי בורגר: אנחנו לא יכולים לתת הרצאה שתיתן מענה לכל אחד ספציפית על כל הצרכים.

אבי בורגר: אנחנו צריכים שהמידע יהיה זמין, ובזה אנחנו משקיעים מאמץ רב, שמעבר למש"קית הת"ש שתדע באופן כללי, למפקד יהיה את המידע שגם החיילים העולים יוכלו להיעזר בו.

אבי בורגר: זו הדרך שבה אנחנו מנסים להתמודד עם העניין הזה.

מאיה עמדי: הצד של החונך זה הליווי הבלתי פורמלי.

מירה קידר: אני מנהלת אגף רווחה במחלקת עלייה וקליטה בסוכנות היהודית, ובמחלקה אני אחראית גם על נושא הבוגרים, שכמובן כולל גם את הקשר לצה"ל.

מירה קידר: בשנה האחרונה נכנסנו לפעילות משמעותית מאוד בעבודה עם צה"ל לאור הגידול במספר הבוגרים שלנו שמתגייסים לצה"ל בתום תוכנית, אחרי 10-12 חודשים בארץ, בעיקר מתוכניות סל"ה.

מירה קידר: יש לנו היום בצה"ל 1,800 בוגרי תוכנית סל"ה ומספר דומה לזה של בוגרי תוכניות אחרות, של אולפני קיבוץ ותוכניות צעירים אחרות.

מירה קידר: אנחנו פועלים בכמה וכמה מישורים, שאני לא אפרט אותם כעת.

קולט אביטל: אנחנו לא התכנסנו כאן כדי לקבל סקירה.

קולט אביטל: תגידי איך אתם עוזרים ספציפית בנושא הזה.

מירה קידר: בנושא חיילים עולים בודדים: אנחנו מסייעים סיוע פרטני.

מירה קידר: אני תיכף אציג, יש איזה סוגייה אחת שלא נפתרה בצה"ל.

מירה קידר: אנחנו מדברים כבר זמן רב עם רע"נ עלייה ועם ראש אכ"א ועדיין לא קיבלנו מענה.

מירה קידר: למשל ביום ראשון נקיים סמינר הכנה לשחרור ל-50 בוגרי סל"ה.

מירה קידר: זו פעם ראשונה שנכנסנו לפעילות כזאת.

מירה קידר: הם אמורים להשתחרר מצה"ל בחודש מרס.

מירה קידר: שאלו כאן מה יהיה עם חיילים עולים בודדים ומה קורה לקראת השחרור.

מירה קידר: באותו סמינר שאנחנו מקיימים עם צה"ל, שימשך חמישה ימים, ידונו בכל הנושא של מידע והכנה לחיים אזרחיים.

מירה קידר: אנחנו כמובן מקיימים את תוכנית קשת, להביא הורים לחיילים בודדים לארץ, מה שבהחלט מרגיע את החיילים וגם מרגיע את ההורים.

מירה קידר: זה פעילות שנערכת כבר כמה שנים.

מירה קידר: כמובן נושא הגיור של חיילים, תכנית נתי"ב בתוך צה"ל שממומנת על-ידי הצבא.

מירה קידר: בנושא החיילים הבודדים יש סוגייה שעדיין לא פתורה.

מירה קידר: יש שאלה שאני חושבת שבהחלט ראוי להביא אותה לכאן, הנושא של חיילים עולים בודדים שמשתחררים מצה"ל בפרופיל 24 זמני בגין פציעה, לא פציעה קשה.

מירה קידר: אנשים שלמשל חווים שבר ברגל או משהו מהסוג הזה.

מירה קידר: באותה תקופה הצבא סוגר את כל הזכויות, מהסיבות שלו, והאנשים האלה מוצאים את עצמם בלי קיום ובלי קורת-גג.

מירה קידר: הגיעו אלינו המון פניות מהסוג הזה בחצי השנה האחרונה.

מירה קידר: אנחנו במשא ומתן עם צה"ל.

מירה קידר: אין פתרון בתוך צה"ל.

מירה קידר: אני חושבת שזה תופעה שאיננה ראויה.

קולט אביטל: אתם לא קולטים אותם חזרה עקרונית, מעשית?

אבי בורגר: אפשר לקלוט אותם חזרה.

אבי בורגר: הסוגייה שגברת קידר מעלה נוגעת לתקופה שהם מחוץ לצבא.

מירה קידר: ברגע שהם מקבלים פרופיל 24 כל הזכויות שלהם נעצרות.

מירה קידר: זה כולל את הנושא של דמי הקיום והנושא של המגורים.

יגאל יאסינוב: זה יכול להימשך אפילו חצי שנה או שנה.

מירה קידר: ואז בעצם חייל בודד בלי משפחה שיש לו שבר ברגל ושמו לו גבס מוצא את עצמו ברחוב.

מירה קידר: כמובן הוא לא יכול לעבוד, לכן הצבא שחרר אותו כי הוא צריך טיפול רפואי.

מירה קידר: אני לא רוצה להגיד מה זה עושה לחיילים שבסך הכול, כמו שנאמר כאן, יש להם מוטיבציה גבוהה מאוד לשרת, מה זה עושה למשפחות בחוץ-לארץ: שלחתי ילד לישראל, הוא בצבא ובעצם הוא ברחוב, וקרה לו מה שקרה בתוך הצבא.

מירה קידר: הנושא הזה לא נפתר למרות שהעלינו אותו בכמה וכמה דיונים.

יגאל יאסינוב: אני חושב שאנחנו צריכים לקיים בנושא הזה ישיבה מיוחדת ולבקש שיביאו לנו חומר.

קולט אביטל: מלבד העובדה שאנחנו צריכים לקיים ישיבה, זה נושא שאנחנו מביאים באמת לפתחך.

קולט אביטל: אני לא יודעת אם אתה יכול להתייחס עכשיו או שתוכל לבוא אלינו עם תשובות כלשהן אבל זה בכל זאת לא סביר.

קולט אביטל: איך אנחנו משאירים אדם פצוע ברחוב בלי יכולת קיום?

יגאל יאסינוב: זה לא סתם אדם פצוע, זה אדם שנפצע בצבא.

מירה קידר: נפצע או חלה.

יגאל יאסינוב: זה לא חשוב.

אבי בורגר: הנושא הועלה במפגש בראשות סגן ראש אכ"א.

קולט אביטל: אפשר לכמת את התופעה הזאת?

אבי בורגר: אני לא יודע כמויות.

אבי בורגר: אני חושב שלא מדובר בכמות גדולה.

מירה קידר: אלינו מגיעים סיפורים אנושיים כאלה.

מירה קידר: זה נושא כואב ומעצבן.

אבי בורגר: הסוכנות היהודית העלתה את זה במפגש בראשות סגן ראש אכ"א וראש מחלקת פרט והתייחסו לעניין הזה.

אבי בורגר: בודקים את זה ממש בימים אלה.

מירה קידר: אנחנו מדברים על זה עם הצבא כבר כמעט שנה.

אבי בורגר: אבל זה עלה רק עכשיו.

מירה קידר: אני העליתי את זה גם בפורומים אחרים.

קולט אביטל: תוכל לפרש למה כוונתך כשאתה אומר שבודקים את זה?

קולט אביטל: זאת אומרת, בודקים במטרה לנסות לפתור?

אבי בורגר: כן, במטרה לנסות לפתור.

אבי בורגר: לא מדובר במספרים גדולים.

אבי בורגר: העניין הוא שההחלטה הזאת נוגעת לא רק לחיילים עולים או לחיילים בודדים אלא לכל החיילים.

מירה קידר: נכון, אבל מי שיש לו משפחה ההורים מטפלים בו.

קולט אביטל: אולי אפשר שבתקופה הזאת החייל יוכל להיות בבית החייל.

אבי בורגר: אל"ף, צריך לבדוק את מקור ההוראה הזאת, מדוע מוציאים אותם מהצבא.

קולט אביטל: תקראו לזה "חופשה ללא תשלום" או משהו כזה, עם עזרה מהוועד למען החייל.

קולט אביטל: הוועד למען החייל קיים גם בשביל זה.

אבי בורגר: הכיוונים האלה נבדקים עכשיו.

אבי בורגר: אני יכול לומר שאנחנו מאוד רגישים לעניין הזה.

אבי בורגר: למשל מר שטרית פונה אלינו מעת לעת ומבקש שנקדים גיוס לחיילים כי אין להם איפה להיות והם אמורים להיכנס במרוכז לצבא.

אבי בורגר: ברור לנו שהחודש הזה הוא חודש שאין להם סידור איפה להיות בו.

אבי בורגר: אז אנחנו משתדלים מאוד להיענות לזה.

אבי בורגר: זאת אומרת, אין כאן אטימות.

אבי בורגר: גם המקרה הזה הוא לא מקרה של אטימות.

אבי בורגר: ברגע שזה עלה בצורה ברורה לשולחנו של סגן ראש אכ"א, הוא מטפל בזה.

שמעון מנדורה: אני מהאגודה הישראלית למען עולי אתיופיה.

שמעון מנדורה: ברשותך רציתי לשאול על שתי סוגיות שקשורות לחיילים יוצאי אתיופיה.

שמעון מנדורה: אני יודע שעד לפני 2-3 שנים היה מדור מיוחד בתל-השומר שטיפל בעניינים של חיילים יוצאי אתיופיה ואיתר צרכים, גם בעקבות ההתאבדיות שהיו נפוצות בצה"ל וגם כדי לקדם חיילים יוצאי אתיופיה בתפקידים פיקודיים.

שמעון מנדורה: אני יודע שהמדור הזה פורק לגמרי והוא כרגע לא מתפקד.

שמעון מנדורה: השאלה היא איך הצבא נערך עם הפירוק של המדור הזה לטפל בצרכים המיוחדים של חיילים יוצאי אתיופיה.

שמעון מנדורה: זה סוגייה אחת.

אסתר טובול: רציתי לדווח על מה שאנחנו עושים.

קולט אביטל: אם כך, חכי רגע.

קולט אביטל: קודם נשמע התייחסות לשאלות ואחר-כך נגיע אליך.

אבי בורגר: העלו כאן כמה נושאים.

אבי בורגר: מר אלי זרחין, מה תפקידך?

אלי זרחין: אני יושב-ראש האגודה הישראלית למען ילדים עולים וגם חבר בפורום הישראלי למנהיגות מתנדבת, שכולל עולים מכל המדינות.

אבי בורגר: אתה נגעת בנושא המנחים ובנושא ארגוני המתנדבים והקשר שלהם עם הצבא.

אבי בורגר: לגבי המנחים אני רוצה להגיד שאנחנו לא מגייסים אותם לקבע אלא אנחנו מפעילים אותם כפרילנסרים.

אבי בורגר: אנחנו לא בודקים אותם לפי שנת העלייה.

אבי בורגר: אנחנו בודקים אותם לפי זמינות והתאמה לכישורים נדרשים.

אבי בורגר: זאת אומרת, מי שפונה, מבקש, בוחנים אותו ואם הוא מתאים הוא מתקבל.

אלי זרחין: אתם בוחנים אותם או שפאולינה וכל הצוות שיש שם בוחנים אותם?

אבי בורגר: אנחנו בוחנים.

אבי בורגר: אנחנו מקבלים את המנחים האלה לעבודה ואנחנו דואגים לעדכן אותם.

קולט אביטל: גם יכול מאוד להיות שפעם אדם מתוך התרגשות נכשל.

אלי זרחין: אני רואה שמתקבלים לשם חברים של המנחים שכבר עובדים שם.

אלי זרחין: אני שומע מה הם אומרים על העלייה שלנו, איך הם משווים את העולים שלנו עם העולים של שנות השבעים.

אבי בורגר: אנחנו מחפשים עכשיו מנחים בכל הארץ.

אבי בורגר: אם יש לך, תביא אותם.

אלי זרחין: כן, יש לי.

אבי בורגר: את הסטנדרטיזציה של גבולות הגזרה שלהם אנחנו עושים באמצעות השתלמויות.

אבי בורגר: אנחנו עושים השתלמויות כל הזמן.

אבי בורגר: אני אשמח מאוד לקבל כוח-אדם נוסף מפוזר בכל רחבי הארץ.

אבי בורגר: לגבי הקשר עם האגודה למען החייל בתחום המגורים בדירות, צריך להבין שיש לזה גם משמעויות משפטיות.

אבי בורגר: צריך להבין על מי האחריות.

אבי בורגר: זה לא פשוט, זה לא עסק שאני יכול לייצג אותו אבל צריך להבין שיש היבטים נוספים שאנחנו לא נותנים עליהם את הדעת כאן.

אבי בורגר: שאלו על אנשים שמגיעים למחוו"ה אלון.

אבי בורגר: אנחנו עכשיו בעיצומה של עבודה שנקראת "הרחבת הגדרת העולה".

אבי בורגר: אנחנו מנסים להיפרד מהגדרה שרירותית שקובעת את הגבולות על-פי טווח של שנים ולהיכנס להגדרה לפי מדדים רכים יותר, לפי צרכים של חיילים.

אבי בורגר: העסק הזה מסובך קצת יותר ממה שחשבנו מכיוון שזה מיון שעוד לא קיים בצבא ודרושה בו השקעה.

אבי בורגר: אני מוכרח להגיד שהגורמים שצריכים לפעול בעניין משתפים איתנו פעולה.

אבי בורגר: בסופו של דבר אני מקווה מאוד שבמהלך השנה הזאת נוכל כבר להפעיל את ההגדרה החדשה ואז אני בטוח שנמצא במחוו"ה אלון גם אנשים שנמצאים כבר 7-8 שנים בארץ והעברית שלהם נמוכה.

אבי בורגר: אנחנו ערים לכך שההגדרות החותכות האלה גורמות לנו לפספס אנשים.

אבי בורגר: לגבי מדור יוצאי אתיופיה: המדור הזה אכן נסגר ועל-פי התפיסה האידיאולוגית שלנו אנחנו לא רואים לו מקום.

אבי בורגר: הוא לא נסגר זמנית אלא נסגר לגמרי.

אבי בורגר: יש היום ענף קליטת עלייה בצה"ל והוא מטפל בכל קליטת העולים בצבא.

קולט אביטל: יש מישהו ספציפי בתוך הענף שמתמחה קצת יותר בבעיות שיש לקהילה האתיופית?

אבי בורגר: ענף קליטת עלייה מורכב כעת מגוף שעוסק בתורת קליטת עלייה – רב-סרן מאיה עמדי עומדת בראשו – והוא עושה עבודה מול הגופים השונים בצבא ועוסק בצבירת הידע; וגוף שעוסק בהכשרות של עולים.

אבי בורגר: המשרד לקליטת העלייה והסוכנות היהודית מממנים לנו כעת תקן של רב-סרן למדור פרט לעולה.

אבי בורגר: במדור הזה יבוא לידי ביטוי הטיפול היותר ספציפי והבקשה של רבים מיוצאי אתיופיה שתהיה התייחסות ייחודית גם לאוכלוסייה הזאת.

אבי בורגר: אבל לא יחזור להיות המצב שמר שמעון מנדורה תיאר, של ליווי אישי לכל חייל יוצא אתיופיה בצבא.

אבי בורגר: זה לא יחזור להיות.

שמעון מנדורה: לא היה ליווי אישי אבל היה מדור שטיפל בצרכים של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה בצבא.

אבי בורגר: המדור הזה ליווה אישית את החיילים ואנחנו לא נחזור לזה.

אבי בורגר: המגמה היא של השתלבות, וההשתלבות היא גם ליוצאי אתיופיה.

אבי בורגר: אמנם לא תיארתי את זה כאן אבל אנחנו עושים מאמץ מיוחד עבור יוצאי אתיופיה בצבא, ונמשיך לעשות אותו אבל מתוך ראייה של השתלבות חברתית.

אבי בורגר: שאלת על הכלא: אל"ף, אני מצטער לשמוע.

אבי בורגר: לשאלתך, התשובה היא כן.

אבי בורגר: אנחנו מגיעים לכלא.

אבי בורגר: יש היום הדרכה למדריכי הכלואים על המפגש הרב-תרבותי, יש ליווי של מנחה שמלווה אותם במהלך עבודתם.

אבי בורגר: אני לא מכיר את המקרה הזה באופן ספציפי.

אבי בורגר: אני לא יכול לתת תשובה ספציפית.

אבי בורגר: השנה למשל אנחנו מנסים להפעיל שם פרויקט שנקרא "גחלת", פרויקט שאמור לאתר חיילים שמגיעים לכלא ויש להם סיכוי להשתקם, באמצעות מדדים שהפרויקט הזה גיבש.

אבי בורגר: על החיילים האלה עובדים בצורה מיוחדת בכלא, מכשירים אותם, מלמדים אותם, עובדים איתם כדי לחזק אותם מנטלית והם יוצאים החוצה להמשך שירות.

אבי בורגר: לעומת זה יש חיילים שמגיעים פעם שנייה או שלישית לכלא ומחליטים שאין סיבה להמשיך ולהתעמת איתם ומשחררים אותם מהצבא.

אבי בורגר: לגבי החיילים שאותרו כברי-שיקום וברי-שירות אנחנו מתכוונים לקחת את החיילים העולים באשר הם, גם יוצאי אתיופיה וגם יוצאי חבר העמים, צרפת וכל מדינה אחרת שהגיעו לכלא ולעזור להם להשתלב טוב יותר בשירות הצבאי.

אבי בורגר: זאת אומרת, לעשות איזה המשכיות, שכאשר הם עוזבים את הכלא יהיה עוד גורם שילווה אותם כברת דרך בתוך הצבא.

אבי בורגר: אבל מעבר לזה אני לא כל-כך מכיר מה קורה בתוך הכלא.

אסתר טובול: חשוב לי מאוד לציין בכמה מילים את שיתוף הפעולה הטוב שיש לנו עם הצבא בשנים האחרונות.

אסתר טובול: זה כבר נאמר כאן אבל אני רוצה להדגיש אותו כי זה באמת הפתעה משמחת מאוד.

אסתר טובול: אני מקווה מאוד שאנחנו נמשיך לפעול באותו אופן עם הצבא וגם עם המשרד לקליטת העלייה.

אסתר טובול: כל דבר שאנחנו צריכים, כל דבר שאנחנו פונים, מנסים לעזור ויש טיפול ויש מודעות.

אסתר טובול: נותנים לנו אפשרות להתערב.

אסתר טובול: מעבר לכך, כרגע אנחנו אולי קצת ב-down בנושא הזה כי יש בעיה של האדם שממלא את התפקיד, שבעצם הוא איש הקשר עם כל ארגוני העולים אבל אני מקווה שזה יפתר.

אסתר טובול: כבר אמרנו שאנחנו נקבע פגישה וזה יסודר בזמן הקרוב.

אסתר טובול: כל ארגוני העולים נמצאים בקשר ישיר עם הצבא ואנחנו מוזמנים לתת הרצאות למש"קיות ת"ש ולמש"קיות עלייה, לתת סקירה על אופי החייל הבודד ואופי החייל העולה מצרפת.

אסתר טובול: כבר שנה ארגוני עולים שונים מוזמנים ומדריכים ונותנים הרצאות שמפרטות את אופי העלייה מכל מיני מדינות.

אסתר טובול: באותן הזדמנויות עולות שאלות למיניהן ואנשים משתתפים וכך המודעות שלהם מתרחבת.

אסתר טובול: באותם מקרים אנחנו מעבירים להם רשימה של 30 ארגוני העולים הקיימים על מנת שכל מפקד יוכל בכל רגע ליצור קשר עם ארגון עולים שקשור לאותו חייל, על-פי ארץ המוצא שלו.

אסתר טובול: הם יודעים שאנחנו יכולים לסייע ואנחנו עושים הכול כדי לסייע בכל נושא.

אסתר טובול: יש חללים ריקים בתוך הצבא, וגם הצבא מודע לכך.

אסתר טובול: לכן הוא נותן אפשרות לשיתוף פעולה.

אסתר טובול: כאשר קיים צורך שהצבא לא יכול למלא אותו אז אנחנו עושים הכול כדי לבוא לידי פתרון.

אסתר טובול: אם אותו ארגון עולים לא יכול לתת את הפתרון, אם זה בעיה כספית או בעיה אחרת, אנחנו פונים לארגונים אחרים במועצת ארגוני העולים בבקשה לקבל מהם סיוע.

אסתר טובול: כך אנחנו עבדנו בשנים האחרונות.

אסתר טובול: נושא אחר שאני מבקשת להפנות אליו את תשומת לב הוועדה, ב-2-3 השנים האחרונות אין כבר הסכם אמנה בין צרפת לישראל על השירות הצבאי.

קולט אביטל: היה פטור, אם שירתו במדינה אחת לא היו צריכים לשרת במדינה שנייה.

אסתר טובול: לחיילים מצרפת שהיה להם פטור היתה אפשרות לשרת רק שנה וחצי בארץ.

אסתר טובול: מאחר והסכם האמנה לא קיים יותר - - -

קולט אביטל: זה בהנחה שהם שירתו בצרפת.

קולט אביטל: אבל אם הם לא משרתים בצרפת?

אסתר טובול: מי שהיה לו פטור מלשרת בצרפת היה יכול לשרת פה בנח"ל שירות של שנה וחצי ואחר-כך היה צריך לתת גם שירות חברתי.

קולט אביטל: אם כבר אין אמנה כזאת אז לדעתי אין מה לעשות.

קולט אביטל: מרגע שאין יותר שירות צבאי בצרפת, אין כבר הדדיות.

אסתר טובול: אני יודעת, ובכל זאת אני רוצה להגיד שהחיילים מגיעים עם מוטיבציה גבוהה מאוד.

אסתר טובול: כיום 50% מהעלייה מצרפת היא של צעירים, צעירים מאוד.

קולט אביטל: מה היית רוצה?

אסתר טובול: הייתי רוצה שאנחנו נחשוב על אפשרות לתת תוכנית, כמו שהיה הנח"ל אז.

אסתר טובול: היום קיימת תוכנית כזאת עבור אלה שאינם עולים חדשים.

אסתר טובול: צריך להקים תוכנית שהיא לא רק 3 שנות שירות סדיר.

אסתר טובול: צריך להבין, עולה חדש שמגיע בגיל 18 - - -

קולט אביטל: אנחנו לא יכולים להפלות קבוצה אחת.

אסתר טובול: אני מדברת בשם כולם, בהחלט.

אסתר טובול: אני חושבת שהבעיה הזאת קיימת גם אצל עולים אחרים.

אסתר טובול: גם אלה שיש להם מוטיבציה גבוהה, אחרי שנה וחצי יש שבירת מוטיבציה, יש קשיים גדולים מאוד.

אסתר טובול: אני מכירה את הנתונים שלנו.

אסתר טובול: אני יודעת שההורים אומרים: אנחנו לא רוצים שתעלו עכשיו, תחכו עד שתסיימו MA.

אסתר טובול: אחרי ה-MA אתם כבר לא תהיו חיילים בצה"ל.

אסתר טובול: אבל מה, אחרי ה-MA אותו אדם כבר מתחיל לפתח קריירה ואולי הוא כבר נשא אישה, יהודיה או לא יהודיה.

אסתר טובול: זה מונע מאנשים צעירים לעלות לארץ בגיל הזה.

אסתר טובול: יש לנו הרבה מאוד אנשים, גם אלה שמגיעים לנעל"ה, עכשיו יש מחזור חדש שצריך להתגייס והם פשוט מפחדים פחד מוות, וההורים עוד יותר.

קולט אביטל: מפחדים ממה?

אסתר טובול: הם מפחדים להתגייס לשלוש שנים.

אסתר טובול: צריך להבין, מי שחי בישראל כל חייו יודע שכאשר הוא מגיע לצבא הוא מתגייס לשלוש שנים.

אסתר טובול: כאשר אתה מגיע לגיל 18 אתה רוצה לתת, רוצה לתרום אבל אומרים לך שאתה צריך להיכנס למסגרת הזאת לשלוש שנים וזה נראה כל-כך מפחיד.

אסתר טובול: הם רוצים לעשות את זה אבל לא כל-כך הרבה זמן.

אסתר טובול: יש הרבה עולים שאחרי שנה וחצי רוצים להמשיך ולשרת אכן שלוש שנים אבל מלכתחילה זה סוגר לנו את הפתח לעלייה של צעירים רבים.

יגאל יאסינוב: אבל אי אפשר לקצר את השירות.

מירה קידר: בפרט שיש להם מוטיבציה גבוהה.

קולט אביטל: אני רוצה להגיד לך מראש, אני חושבת שזה בעייתי מאוד.

קולט אביטל: אני מבינה את הטיעון שלך אבל אותו דבר את יכולה להגיד גם על נער ישראלי, שגם הוא רוצה להמשיך את החיים, גם הוא רוצה ללמוד, גם הוא מקריב שלוש שנים.

קולט אביטל: מה לעשות?

קולט אביטל: גם הוא עושה את זה כשיש לצערי קבוצה גדולה אחת שפטורה, כשאנחנו כל שנה משחררים כל-כך הרבה חרדים, ואז כל המשקל נופל בסך הכול על קבוצה קטנה יותר.

קולט אביטל: זאת בעיה גדולה מאוד.

אסתר טובול: זה נכון.

אסתר טובול: אני לא אומרת לתת להם פטור, חלילה, אבל אולי למצוא תוכניות, כמו שהיה הנח"ל.

אסתר טובול: התוכנית בנח"ל גם היתה פרוסה על פני שלוש שנים אבל זה נתן אפשרות להיקלט בצורה טובה.

יגאל יאסינוב: אני רוצה לחלק את דברי לכמה חלקים.

יגאל יאסינוב: אני בהחלט בטוח שהצבא מנסה לעשות את המרב למען קליטת העלייה, ואני מדבר על כל העלייה, כל העולים ללא הבדל בין מדינות המוצא.

יגאל יאסינוב: הצבא מנסה לעשות את זה ואני חושב שחשוב לציין את זה כאן.

יגאל יאסינוב: אני יודע שהקשר בין הסוכנות היהודית והמשרד לקליטת העלייה לבין הצבא הוא טוב מאוד וחבל שרק עם הצבא יש קשר כל-כך טוב, חבל.

יגאל יאסינוב: אנחנו יודעים שהקשר הזה לא עובד טוב עם המשטרה, ויש עוד גופים שלא מקבלים היטב את העולים.

יגאל יאסינוב: המקרה שדיברנו עליו היום הוא מקרה חריג ויחיד.

יגאל יאסינוב: הבעיה בעיני היא לא שהמפקד רצה לפגוע בחיילים או שהוא רצה לעשות סגרגציה או משהו כזה, לא.

יגאל יאסינוב: בעיני הוא פשוט לא הבין מה הוא אמר, זאת הבעיה.

קולט אביטל: היתה שם דרך התבטאות בלתי מוצלחת.

יגאל יאסינוב: הבעיה היא לא קליטה של חייל אלא המפקד צריך להבין שכאשר הוא אומר "רוסי", גם אם הוא אומר "החיילים הרוסים הם טובים", הוא יכול לפגוע כי הם לא רוסים.

יגאל יאסינוב: בעיני זה מה שפגע.

יגאל יאסינוב: אני כמובן לא חושב שצריך לעשות לו חקירה מעבר למה שהצבא צריך לעשות.

יגאל יאסינוב: נעבור לדברים קצת יותר חשובים.

יגאל יאסינוב: לא במקרה באותו עמוד שבו מופיעה הכתבה הזאת היתה כתבה נוספת על חיילי מילואים ("מילואימניקים נטשו שמירה: 'לא דאגו לנו לחימום' ").

יגאל יאסינוב: המילואימניקים האלה, כבר לא מובן אם הם עולים או הם ותיקים אבל גם שם המפקד לא מבין אותם.

יגאל יאסינוב: זה בעיה שקיימת בצבא.

יגאל יאסינוב: זה לא רק בצה"ל אלא בכל צבא, אבל צה"ל הוא הצבא שלנו וחשוב לנו שהוא יהיה אחר, שיהיה שונה.

יגאל יאסינוב: צריך להבין שיש דברים קטנים שאותו חייל או מילואימניק זקוק להם, ואולי חייל עולה זקוק להם יותר מחייל צבר כי הוא לא גדל בסביבה שתומכת בצבא.

יגאל יאסינוב: אתם צריכים להבין, אני לא יכול לדבר על עולים ממדינות אחרות.

יגאל יאסינוב: עולה מברית-המועצות לשעבר גדל בסביבה שבה הצבא הוא אחד הדברים שהוא שונא בדם.

יגאל יאסינוב: אנחנו גדלנו בסביבה שבה היו סיסמאות שהצבא שומר על זכויות הסוציאליזם והקומוניזם ובגלל זה שנאנו את הצבא.

יגאל יאסינוב: אנשים רבים אמרו שעדיף לשבת שנתיים או שלוש שנים מאחורי הסורגים מאשר להתגייס.

יגאל יאסינוב: אתם צריכים להבין שבדבר כזה קטן אתם פשוט מחזירים את הזיכרון, שהוא זיכרון גנטי, בן אדם אפילו לא זוכר אותו במודע אבל כשאומרים לו מילים כאלה זה מיד קופץ, ומיד הוא מתחיל להגיד: למה אני צריך את זה?

יגאל יאסינוב: למה לא להוציא פרופיל 24 או פרופיל 21 ולהשתחרר?

יגאל יאסינוב: והיום קל מאוד להשתחרר מהצבא.

יגאל יאסינוב: החוברת שקיבלתי ממך היום היא מדהימה וטובה רק שזה לא עוזר ולא עובד.

יגאל יאסינוב: זו תרופה שלא תעבוד.

יגאל יאסינוב: ודבר אחרון שאני רוצה להגיד, יש צורך להסביר לחיילים, ולחיילים העולים אולי פעמיים, שיש זכויות לחיילים.

יגאל יאסינוב: נכון שבטירונות זה לא המקום כי עייפים, בדרך כלל בשיעורים האלה מנסים לישון עוד כמה דקות, ונכון, לא שם המקום להעביר את כל המידע הזה לחיילים.

יגאל יאסינוב: אולי זה צריך להיות בפגישה הראשונה של החייל עם המפקד שקולט אותו ביחידה, אחרי הטירונות, יכול להיות שזה צריך להיות אחרי חודש או חודשיים אבל כמובן שצריך להסביר.

יגאל יאסינוב: אתם צודקים שאתם לא רוצים לעשות מפגש אחד לכל החיילים ולהסביר להם את זכויות העולים, אבל זכויות העולים זה תוספת.

יגאל יאסינוב: צריך לדעת שזה רק תוספת לזכויות החיילים.

יגאל יאסינוב: אבל רוב החיילים לא יודעים את זכויותיהם בכלל, אפילו שאולי היה על זה איזה שיעור בטירונות.

יגאל יאסינוב: אני שמעתי בהקדמה שאנחנו נדבר על גיור.

קולט אביטל: לא הספקנו.

קולט אביטל: אבל אני מבינה שיש איזה האצה של התהליך.

קולט אביטל: בישיבה הקודמת פנינו לצה"ל כי בעצם הקורסים ישנם, צה"ל נותן את התנאים, מוציא אנשים מהעבודה, מאפשר להם לשבת כמה חודשים כדי ללמוד בקריית מוריה.

קולט אביטל: הכל נעשה מבחינת צה"ל, רק הרבנים עובדים לאט.

יגאל יאסינוב: יש לנו עכשיו אחראי חדש לגיור במדינת ישראל.

יגאל יאסינוב: עד לפני שבוע לא היה דבר כזה.

יגאל יאסינוב: לפיכך צריך לעשות ישיבה מיוחדת עם האחראי לגיור ואז אתם גם תבואו איתו בדברים.

קולט אביטל: אבל לא נצא פטורים בלא כלום.

קולט אביטל: אני מבינה שיש בכל זאת תהליכים מואצים.

קולט אביטל: מר בורגר, אתה יכול לבשר לנו?

אבי בורגר: יש הפעלה של בית-הדין פעם בשבוע, עם 10 חיילים בכל דיון.

קולט אביטל: כמה חיילים הצלחנו להעביר תהליכי גיור מתוך ה-7,000 ששמענו עליהם?

אבי בורגר: יש 7,000 חיילים שאינם רשומים כיהודים, מתוכם בינתיים כ-1,600 השתתפו בקורסי נתי"ב בשיתוף עם המכון.

אבי בורגר: עד היום התגיירו כ-170 חיילים ואנחנו עובדים עכשיו בקצב של כ-10 חיילים בשבוע, 40 חיילים בחודש.

קולט אביטל: 40 בחודש זה בערך 500 בשנה.

יגאל יאסינוב: זה יותר ממה שקורה בכל מכוני הגיור האחרים.

אבי בורגר: אנחנו שואפים שבתי-הדין יפעלו בשני הרכבים שכל אחד מטפל ב-10 אנשים בשבוע.

קולט אביטל: אם כך, זה יוצא 80 איש לחודש.

אבי בורגר: זאת השאיפה שלנו, לזה אנחנו רוצים להגיע.

אבי בורגר: בינתיים מבחינת הפוטנציאל אין צורך.

קולט אביטל: יש ביקוש חדש?

קולט אביטל: חוץ מה-1,600 יש חדשים שרוצים להיכנס לקורסים?

אבי בורגר: כל הזמן אנחנו מכניסים אנשים לקורסים האלה.

קולט אביטל: אני רוצה לסכם את הישיבה הזאת ולהודיע מה ההחלטות שלנו.

קולט אביטל: 1) ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות מברכת את צה"ל על הנכונות להקשיב ולתת מענה לבעיות ולפניות שונות הנובעות מקליטת העלייה.

קולט אביטל: זה כשלעצמו יוצא דופן בנוף היום-יומי שלנו.

קולט אביטל: 2) הוועדה קוראת לצה"ל להמשיך לשפר את תהליכי קליטת העולים, בעיקר באמצעות השתלמויות רבות יתר, הן בשפה העברית והן בקורסים מקצועיים.

קולט אביטל: 3) הוועדה קוראת לצה"ל להשקיע מאמצים מיוחדים ביצירת תנאים ומוטיבציה לשילוב חיילים עולים בתפקידי פיקוד.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שמדובר בתהליך אבל צריך להשקיע בתהליך הזה.

קולט אביטל: 4) הוועדה רושמת לפניה בסיפוק כי התקציב המיועד לקליטת החיילים הבודדים לא קוצץ.

קולט אביטל: 5) הוועדה קוראת לצה"ל לשלב יותר ארגוני עולים ברמות השונות של טיפול בציבור העולים, הן בטיפול בחיילים הבודדים והן בסיוע בצרכים החברתיים שלהם.

קולט אביטל: 6) הוועדה פונה לצה"ל למצוא פתרונות לטיפול נאות בחיילים עולים בודדים שעקב פציעה או מחלה נמצאים מחוץ למסגרת הצה"לית.

קולט אביטל: אנחנו נרצה לשמוע תוך זמן מה על התקדמות.

קולט אביטל: הישיבה הזאת נעשתה מתוך רצון לבדוק יחד דרכים לשפר ולא כדי להטיל דופי.

קולט אביטל: אנחנו נשמח לקבל את תוצאות התחקיר לגבי אותו מקרה.

קולט אביטל: יכול להיות שעצם העובדה שהוא פורסם כבר תהיה מין פעמון אזהרה לאחרים.

קולט אביטל: פטור בלא כלום, חבר הכנסת יאסינוב, לא תצא כי מה שלא אמרת פה הוא שבמקרה של חיילי המילואים שנטשו שמירה הדבר הקשה ביותר היה שהמתנחלים לא רצו לתת קו חשמל לחיילים.

קולט אביטל: זאת היתה הבעיה וזה לא היה כל-כך אשמה של צה"ל.