ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 62, 2003-12-16 10:00

קולט אביטל: בפנסיות על ציבור העולים.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שבמסגרת הרפורמות והגזרות הכלכליות השונות, ישנה הצעה של האוצר לרפורמה בפנסיות.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שהטיעון של האוצר הוא שהרפורמה הזאת חיונית בגלל הגירעונות שנוצרו בקרנות הפנסיות.

קולט אביטל: ולכן מה שמציע האוצר הוא מצד אחד, במסגרת חוק לשנת 2003, להעלות את גיל הפרישה לגיל 67 ולהשוות אותו בין גברים לנשים.

קולט אביטל: אנחנו התכנסנו כדי לדון, לא רק בפגיעות בכלל ציבור הישראליים, אלא מה שאנחנו נתרכז בו היום כאן, זה הנושא של הפגיעות בציבור העולים.

קולט אביטל: למען הסדר הטוב, אני חושבת שכדאי לתת פה קצת סטטיסטיקות.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על כך שבקרב עולים שעלו מאז שנות ה90-, ז"א בעשור האחרון, כמעט 14 שנים האחרונות, רק 38% מכלל ציבור העולים הזה מבוטח בקרנות פנסיות.

קולט אביטל: שאנחנו מדברים על קרנות פנסיות, אנחנו מדברים על כך שהציבור הזה יכול להיות מכוסה ע"י אחת מ4- תוכניות פנסיות שונות.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שמבין הציבור כאמור, רק 38% מכוסים בקרנות פנסיות כלשהן.

קולט אביטל: אבל לא זאת הסטטיסטיקה היחידה, כי אנחנו דיברנו עכשיו על כלל ציבור העולים.

קולט אביטל: אנחנו צריכים לדבר ולהתמקד יותר בציבור יותר מצומצם, אלה שהגיעו לגיל 65, גיל הפרישה העכשווי ומעלה.

קולט אביטל: מקרב ציבור זה רק 2% מציבור העולים, יש לו כיסוי כלשהו של פנסיות.

קולט אביטל: זאת סטטיסטיקה אחת.

קולט אביטל: זאת לא כל התמונה.

קולט אביטל: התמונה אומרת שבסה"כ חלק גדול יותר מ50%- מהישראלים היום, כ2- מיליון אנשים אינם מכוסים בתכניות פנסיה כלל והסיפור הוא כואב, ודאי כאשר אנחנו מדברים על ציבור אנשים שאיננו מועסק היום.

קולט אביטל: ציבור של אנשים שעובדים בעבודות מזדמנות ואינם יכולים להגיע לשום תכנית פנסיה.

קולט אביטל: ושאתם הבעיות רק תמשכנה אם אנחנו כולנו נמשיך כך.

קולט אביטל: ואם ברפורמה שאותה מציע האוצר לא תהיה צמודה לזה גם איזה שהיא תכנית חובה של פנסיה לכולם.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שאם אנחנו נגיע לאותה המסקנה או לאותו הפתרון שנהוג במדינות אחרות, העלאת גיל הפרישה לגיל 67, הדבר הזה ייטיב אולי עם קבוצה קטנה של אנשים שיוכלו להמשיך לעבוד ולצבור נקודות.

קולט אביטל: אבל הוא לא ייטיב, להפך הוא יגדיל את הפער ובסה"כ יעלה את הבעיות הרבה יותר בקרב ציבור העולים, כל אותם העולים שאינם מכוסים.

קולט אביטל: מקרב הציבור העולים, רוב העולים, יותר מ400- אלף איש מועסקים היום.

קולט אביטל: רק מיעוט של כ- 50 ל60- אלף מובטלים.

קולט אביטל: אבל למרות זאת, גם בקרב 400 אלף שעובדים היום, וחלקם עובדים עבודות מזדמנות, אין כיסוי ואין תוכנית פנסיה.

קולט אביטל: ולכן הסיפור של הפנסיות לעולים הוא סיפור כאוב.

קולט אביטל: בעבר היו סידורים בין הממשלות בשנות סוף 80 ותחילות שנות ה90- היו הסכמים בין ההסתדרות לבין הממשלה.

קולט אביטל: לגבי ציבור עולים חדשים נתנו להם אפשרות לצבור פנסיה.

קולט אביטל: אם הציבור בבית, בארץ, ציבור של ישראליים צובר בערך 2% לשנה - לגבי ציבור העולים ניתנה הזדמנות אז אפשרות לצבור 4% במשך 10 שנים.

קולט אביטל: כך שהציבור הזה שעליו אנחנו מדברים, ה38%- נהנה מאותן ההטבות של אותן השנים.

קולט אביטל: ההטבות האלה כאמור בוטלו.

קולט אביטל: אבל זאת היתה העדפה מתקנת וזאת היתה התחשבות אז בציבור העולים, רק התוכנית הזו בוטלה ואני מבינה שהטעונים של האוצר היום הם, שדווקא בגלל חלק מהתוכניות האלה לעולים, גם ההטבות שניתנו אז לעולים, גורמות לגירעון.

קולט אביטל: זה והעובדה שתוחלת החיים עלתה, כל אלה הם בין הגורמים לגירעונות.

קולט אביטל: אנחנו התכנסנו הבוקר כדי לנסות לאמוד את הפגיעה בציבור הזה ולראות באיזה מידה ומה ביכולתנו לעשות כדי לצמצם עד כמה שניתן למינימום את הפגיעה בציבור העולים.

קולט אביטל: כמובן הפגיעה היא בציבור רחב יותר.

מרינה סולודקין: לעולים חדשים שהגיעו אחרי גיל 45.

מרינה סולודקין: הטעות הכי גדולה של האוצר שברפורמות שיש לכם הגיון ורציונל, רפורמות כלכליות.

מרינה סולודקין: האוצר לא יכול להבחין שהוא כל הזמן פוגע בעולים ובכל המושג של מדינת ישראל שקולטת עלייה.

מרינה סולודקין: מה שאנחנו צריכים להשיג אחרי הישיבה הזו, עמדה איך להחליש את הפגיעה באלה שהגיעו בגיל מוקדם למדינת ישראל.

גדעון בן ישראל: שיש דיון בנושא כה חשוב.

גדעון בן ישראל: אבל אני רוצה לומר כמה דברים שאולי הם לא בדיוק בנושא, אבל הם קריטיים לגבי הנושא שאנחנו דנים בו.

גדעון בן ישראל: הבעיה הגדולה שקשורה בעולים היא העדר תכנית של פנסיית חובה בישראל.

גדעון בן ישראל: זו הבעיה הכי חמורה משום שאם לא תהיה תוכנית פנסיית חובה בישראל, אנחנו צפויים לכך שכל אלה שהגיעו והם היום עובדים בתעשייה או בעבודות מזדמנות, לא תהיה להם פנסיה.

גדעון בן ישראל: יש מו"מ בין ההסתדרות למעסיקים מזה כמה שנים על תכנית של פנסיית חובה.

גדעון בן ישראל: הממשלה כל הזמן התנגדה לתכנית הזו.

גדעון בן ישראל: אולי יש סיכוי עכשיו שהממשלה תסיר את התנגדותה למו"מ בין ההסתדרות לבין הממשלה.

גדעון בן ישראל: ורק השבוע מדובר על חידוש המו"מ להנהגת פנסיית חובה.

גדעון בן ישראל: ואני חושב שהועדה קודם כל יכולה לתרום תרומה חשובה בכך שהיא תקבל המלצה ברורה שהיא תומכת בתוכנית הזו ומאיצה באלה שעוסקים בעניין לסיים את הנושא של פנסיית חובה מוקדם ככל האפשר.

גדעון בן ישראל: לדעתי זה דבר אחד בעל חשיבות גדולה במאקרו של כל הנושא.

גדעון בן ישראל: דבר שני, ישראל היתה פעם מדינה עם הפנים אל העלייה.

גדעון בן ישראל: ואני הייתי בין אלה בשעתו, שאני נושא בחטא כבד, שאמרנו שאחרי 10 שנות עבודה, יקבלו 40% העולים פנסיה.

גדעון בן ישראל: אני אחד הפושעים האלה שבשעתו קיבלו את זה.

גדעון בן ישראל: היום האוצר וכולם מלקים אותנו איך העזנו לסכן את הפנסיה, איך העזנו לעשות מעשה נורא כזה.

גדעון בן ישראל: מעל כל במה מאלצים מאלפים אותנו הכלכלנים.

גדעון בן ישראל: פה גם כן צריך לחשוב מחדש, מה עושים עבור העולים.

גדעון בן ישראל: לא ייתכן שמדינה שעניין קליטת עלייה הוא נושא כל-כך מרכזי בתוכה, לא תחפש פתרונות ותשובות שנוגעים באופן מיוחד בעולים.

גדעון בן ישראל: דבר שלישי, מאחר ואוכלוסיית העולים היא האוכלוסייה החלשה ביותר.

גדעון בן ישראל: כל פגיעה שנעשית היום היא יותר קשה בקרב העולים.

גדעון בן ישראל: אם אנחנו עכשיו נאבקים נגד הגזירה הזו של הורדת רבע מיליארד מסל התרופות, כלומר זה אומר שאנשים יצטרכו לקנות תרופות רבות שהם לא בסל, איך הם יעשו את זה?

גדעון בן ישראל: אנחנו היום ראינו את הפרסום שעלה רק בימים אלה, שכל אדם חמישי לא קונה את התרופות כי אין לו.

גדעון בן ישראל: אז בין העולים יתברר יש אחוז הרבה יותר גבוה שאינו מסוגל, והוא צריך להחליט בין ארוחה לבין תרופה.

גדעון בן ישראל: היות ואנחנו מכירים את התופעה הזו, התופעה הזו כבר מזה זמן.

גדעון בן ישראל: ולכן המאבקים שהיום מתנהלים, כולם יפגעו בעולים יותר מאשר הם יפגעו באוכלוסיות אחרות.

גדעון בן ישראל: ואנחנו לא רואים שיש איזשהו ניסיון מצד הממשלה לחשוב על בעיית העולים כבעיה מיוחדת שמחייבת תשומת לב ומחייבת איזה שהם פתרונות אחרים.

גדעון בן ישראל: המדיניות של הסתדרות הגמלאים היא להילחם בנושא הזה ולראות בעולים אוכלוסייה מועדפת, אוכלוסייה חלשה שצריך לעשות כל מאמץ על-מנת לחזק אותה.

גדעון בן ישראל: אנחנו נשמח לעמוד לרשות הועדה בכל מאמץ וניסיון שהיא תעשה במישור הזה.

קולט אביטל: חשוב לגבי ציבור של עולים חדשים.

קולט אביטל: וזה אולי מראה את ההבדל בין מדינה שבאמת חושבת איך לקלוט עלייה לבין האמצעים שננקטים היום, שלא לוקחים בחשבון שבא ציבור שחשוף לחיים חדשים בלי שום רשת ביטחון.

אביה ספיבק: היה לי יותר זמן אז הייתי יכול להכין דברים יותר מעניינים.

אביה ספיבק: אשתדל לתת לכם סקירה בלי מצגת.

אביה ספיבק: הנושא הוא עליית תוחלת החיים.

אביה ספיבק: אנחנו מדברים על דחיית גיל הפרישה והאמירה היא שבאמת תוחלת החיים עולה.

אביה ספיבק: זה לא איזשהו דבר שאנחנו ממציאים וזה גם לא דבר רע.

אביה ספיבק: עם תוחלת החיים גם עולה הבריאות.

אביה ספיבק: כלומר אם תוחלת החיים עולה בממוצע בישראל בכל עשור בשנה וחצי.

אביה ספיבק: אז אנשים שהתחילו לעבוד לפני 40 שנה חיים יותר ב6- שנים מאשר הם חשבו.

אביה ספיבק: למשל, אימא שלי שהיא כיום בת 90, עשתה ניתוח להחלפת פרק הירך בגיל 70 ברגל אחת.

אביה ספיבק: והניתוח בזמנו היה מאוד כואב והיא לא רצתה לעשות ניתוח בצד השני, כי היא אמרה שהיא חושבת שהיא לא תחיה עוד הרבה זמן.

אביה ספיבק: כלומר, כל התפיסה של האנשים לגבי אורך החיים שלהם, היתה לגמרי שונה מאשר התפיסה היום.

אביה ספיבק: מה אנחנו הכלכלנים, (גדעון בן ישראל דיבר עלינו בצורה שלילית כמו האנשים האלה מחשבי החשבונות שיש להם רק מוח ואין להם לב).

אביה ספיבק: לפחות במקרה שלי, אני מקווה שזה לא נכון.

אביה ספיבק: ) מה אנחנו אומרים לגבי העלאת גיל הפרישה.

אביה ספיבק: שאם אנשים חיים יותר ואם הם בריאים יותר - הרי זה מתקבל על הדעת שבמידה וזה ניתן, במידה וזה סביר, שהם גם יעבדו יותר.

אביה ספיבק: כלומר, המגמה העולמית של העלאת גיל הפרישה היא לא איזה שהיא גחמה כדי לאסוף יותר כסף וכדי לשפר מצב אקטוארי, זה דבר שנובע מעצם החיים עצמם, מעצם ההתארכות של החיים.

אביה ספיבק: אבל השאלה כמו בכל הדברים האלה, של שינויים חברתיים.

אביה ספיבק: השאלה איך עושים את זה.

אביה ספיבק: אחד הדברים החשובים לשינויים חברתיים הוא לעשות אותם בהדרגה.

אביה ספיבק: באחד המסמכים שהכינו בכנסת, יש סקירה של שינויי גיל הפרישה בארצות שונות שהוגש לחה"כ כץ.

קולט אביטל: ממיליון עולים.

אביה ספיבק: לשנות את גיל הפרישה באופן הדרגתי.

אביה ספיבק: אם ניקח את ארה"ב לדוגמא, הולכים לעלות את גיל הפרישה של הביטוח הלאומי מ65- ל67- והולכים לבצע את המהלך הזה על-פני 25 שנה.

אביה ספיבק: את ההעלאה של שתי השנים על-פני 25 שנה.

אביה ספיבק: בישראל מדברים על לעשות את המהלך הזה על-פני 6 שנים לעלות מגיל 65 לגיל 67.

אביה ספיבק: חלק גדול מהסיפור הוא איך אתה מבצע את המהלך.

אביה ספיבק: צריך לבצע את המהלך גם בהדרגה וגם ברגישות למי שצריך לטפל בו.

אביה ספיבק: למקרה הזה, האוכלוסייה של העולים.

אביה ספיבק: גם בשבדיה ובגרמניה, בכל המקומות עושים את המהלך של הארכת גיל הפרישה לאט לאט כדי לתת לאנשים זמן להסתגל.

אביה ספיבק: ישראל וגם בהקשר של האחרים.

אביה ספיבק: במדינות האלה שיעור הכיסוי של הפנסיה הוא כזה שאפשר לראות אותו כפנסיית חובה.

אביה ספיבק: אפילו שהוא רק כיסוי בארה"ב של 35% מהשכר הממוצע.

אביה ספיבק: ובישראל הביטוח הלאומי הוא 20% מהשכר הממוצע.

אביה ספיבק: יש לזה הבדל גדול מאוד לאוכלוסיות שחיות בעיקר על הביטוח הלאומי, כמו האוכלוסיות של החלשים, גם בארה"ב וגם בישראל.

אביה ספיבק: אני בעד פנסיית חובה ואני אגיד מה אנחנו צריכים כדי שפנסיית החובה תהיה נכונה.

אביה ספיבק: זה לא מספיק להגיד שאנחנו רוצים פנסיית חובה, אנחנו צריכים גם לשאול איזה סוג של פנסיית חובה אנחנו רוצים.

אביה ספיבק: אם הסתכלתם בדוח של ועדת השופטת נתניהו, יש שם בעצם שני סוגים של המלצות.

אביה ספיבק: המלצה אחת זו ההמלצה לגבי העלאת גיל הפרישה והקצב שהם הציעו.

אביה ספיבק: את הקצב האוצר אימץ בהחלטה שלו.

אביה ספיבק: ההמלצה השניה שלגמרי נעלמה, היא הקמת ועדה מיוחדת שתטפל באוכלוסיות מיוחדות.

אביה ספיבק: אי אפשר שיהיה דבר אחד בלי דבר שני.

אביה ספיבק: אגב, באוכלוסיות המיוחדות, חוץ מהעולים, צריך להביא בחשבון כאשר מוציאים אנשים לפנסיה ומאריכים את גיל העבודה מ65- ל67- גם לגברים וגם לנשים, יש מקצועות שבהם השחיקה היא הרבה יותר גבוהה והשחיקה הזאת צריכה להביא בחשבון בפנסיה מוקדמת.

אביה ספיבק: מקצועות כמו, גננות, מטפלות, מורים ומורות, עובדי כפיים, עובדים עבודה גופנית.

אביה ספיבק: כל האנשים האלה, יש להם הסדרים של פנסיה מוקדמת בתוך התקנונים הקיימים.

אביה ספיבק: והתקנון האחיד שמשרד האוצר הוציא, בעצם לא מאפשר לטפל באוכלוסיות האלה לחוד.

אביה ספיבק: וזאת אחת הבעיות.

אביה ספיבק: בעניין הזה של גיל הפרישה צריך שני דברים.

אביה ספיבק: גם להעלות את גיל הפרישה, גם באופן הדרגתי וגם יש צורך לספק פתרונות לאוכלוסיות שונות ומגוונות שיש להם את הבעיות המיוחדות שלהם.

אביה ספיבק: כי מדובר פה בבני-אדם.

אביה ספיבק: אם מסתמכים על ועדת השופטת נתניהו לצורך הארכת גיל הפרישה, צריך לקחת את כל ההמלצות של ועדת נתניהו ולא רק חלק מועדת השופטת נתניהו.

אביה ספיבק: מה עושה העלאת גיל הפרישה מהצד האקטוארי.

אביה ספיבק: העלאת גיל הפרישה גורמת לכך שקרנות הפנסיה יהיו במצב יותר טוב.

אביה ספיבק: יש לזה פתרון משני צדדים.

אביה ספיבק: גם התקופה שעליה משלמים פנסיה היא יותר קצרה ולכן סך תשלומי הפנסיה יותר נמוכים.

אביה ספיבק: וגם נוספת עוד תקופה מ65- עד 67 לגברים, מ60- עד 67 לנשים, שבה מפרישים עוד כסף לקופה.

אביה ספיבק: אז משני הכיוונים יש שיפור של המצב.

אביה ספיבק: ההשפעה העלאת גיל הפרישה היא לא רק על הקרנות של הפנסיה בהסדר הפנסיה, אלא היא גם על הפנסיה התקציבית.

אביה ספיבק: ש"ח בשנת 1997.

אביה ספיבק: יש לה שני מקורות.

אביה ספיבק: יש לה ביטוח לאומי ויש כל מיני גמלאות, חלק מחו"ל וחלק מכל מיני דברים.

אביה ספיבק: והשכר הממוצע באותה תקופה היה 5,500 ש"ח, ז"א זה נותן לנו איזשהו קנה מידה.

אביה ספיבק: אנשים שיש להם פנסיה בקרב העולים זה אפס מעל 65.

אביה ספיבק: זה פנסיה שאין בה בכלל ערבות ממשלתית לשום מינימום.

אביה ספיבק: זה אומר שבמידה והשוק יהיה גרוע להשקעות, אותם אנשים שהרוויחו שכר מינימום הפנסיה שלהם פתאום יכולה להיות מאוד מאוד נמוכה.

אביה ספיבק: ולכן אני מציע לגבי החלק התחתון של הכנסה, תהיה ערבות מדינה לאיזשהו מינימום.

מיכאל נודלמן: שאפשר להאריך את גיל הפרישה לפנסיה, אבל יש קבוצות מסוימות שזה פגיעה גדולה בהם וזה העולים החדשים.

מיכאל נודלמן: יש בתוך העלייה אנשים שמגיעים בגיל 50 והם לא מתקבלים לעבודה.

מיכאל נודלמן: והם חיים כל הזמן מהבטחת הכנסה.

מיכאל נודלמן: אח"כ נשים בגילאי 65 עוברים לקצבת גמלה.

מיכאל נודלמן: ומקבלים 150 ש"ח אחד, וזוג 300 ש"ח.

מיכאל נודלמן: מתי שהם מגיעים לגיל פרישה לפנסיה, הגמלאים סיוע לשכ"ד והם מקבלים הטבות, בעיריות, במשכנתא וכד'.

מיכאל נודלמן: ואם אנחנו מאריכים על 7 שנים, אפילו בהדרגה, 3-4 שנים, בגיל מסוים זה פגיעה גדולה מאוד.

מיכאל נודלמן: הנציגים מביטוח הלאומי אמרו אותו דבר מה שאני אמרתי.

קולט אביטל: קיבלו אחרי הפרישה, הולכת ונעלמת.

מיכאל נודלמן: מסוים יש בריאות לא טובה.

מיכאל נודלמן: עכשיו יש פגיעה לסל תרופות ברבע מיליארד ש"ח.

מיכאל נודלמן: זה פגיעה גדולה מאוד ואתמול נפגשתי עם האוצר ודיברתי אתו על זה.

מיכאל נודלמן: לא רק זה, שכ"ד בדיור ציבורי.

מיכאל נודלמן: אף אחד לא יודע על כמה זה, פי שניים אומרים בממוצע.

מיכאל נודלמן: יש פגיעה לסיוע לשכ"ד, 7% רוצים לקחת.

מיכאל נודלמן: אני לא מדבר על צעירים, אני לא מדבר שאין משכנתאות, אין הטבות שהיו קודם, אני חושב שבלי אוטו אפשר לחיות, אבל בלי ריהוט, בלי מוצרי חשמל, אי אפשר לחיות.

מיכאל נודלמן: זו פגיעה הכי גדולה שיכולה להיות לאנשים שעכשיו מתקרבים לגיל פרישה לפנסיה.

קולט אביטל: התקציבים של משרד הקליטה, אלא בסה"כ לכל העולים.

קולט אביטל: אנחנו לוקחים בחשבון את כל ביטול ההטבות והסיוע שהם קיבלו, שמסתכמות לפי מה שאנחנו יודעים, בכחצי מיליארד ש"ח מהתקציב.

קולט אביטל: וזה אומר, פגיעה בציבור שממילא פגיע, ציבור של אנשים שאם הם באים אלינו, ודאי שאין להם פה, לא דיור ולא משפחה ולא קבוצות התייחסות ולא יכולת להישען על תכניות.

קולט אביטל: ואם גם תכניות פנסיה אין להם והם גם מקצצים בביטוח הלאומי ובסל התרופות, לאן נגיע.

קולט אביטל: מחר נקיים ישיבה עם ועדת הכספים שמיוחדת לנושא הזה של פגיעה בציבור העולים.

עמיר פרץ: הדיון.

עמיר פרץ: אני לא נוהג להיכנס לדיון ולצאת, אבל ביקשתי את רשותה של היו"ר, אמרתי לה שאין לי זמן, אני מעדיף לא לבוא, כי אני לא אוהב שמקשיבים לי ואני אח"כ לא יכול להקשיב לאחרים.

עמיר פרץ: אבל היו"ר ביקשה שאני אבוא.

עמיר פרץ: אני חושב שאנחנו עוסקים באחת הסוגיות החשובות ביותר.

עמיר פרץ: מכיוון שהשאלה המרכזית תהיה האם מדינת ישראל מחליטה שפנסיה זה השקעה ככל תכנית חסכון אחרת, או פנסיה היא מחויבות חברתית.

עמיר פרץ: זאת שאלה מרכזית.

עמיר פרץ: כולנו יודעים שבעבר קרנות הפנסיה והתקנונים שלהם, נתנו עדיפות לעולים חדשים ולא במקרה.

עמיר פרץ: כל עולה חדש מעל 50 היה מקבל באופן מיידי 4% לשנה.

עמיר פרץ: כאשר ברור לחלוטין שהמימון בסופו של דבר היום הושת על קרנות הפנסיה, אבל אין ספק שאז קרנות הפנסיה נתפסו ככלי לשים חלק מהתכנית החברתית הכוללת של מדינת ישראל, כפוף לעובדה שהחסכונות האלה שימוש כחלק ממצבורי ההון של המדינה, בדמות איגרות החוב.

עמיר פרץ: היום נוהגים לומר שאיגרות החוב היו סבסוד לאותם קרנות פנסיה, אבל אם מישהו רק חושב על ימי האינפלציה הצוהלת שבהם היתה אינפלציה גבוהה ובאותה תקופה גם קיבלו מדד 5,57.

עמיר פרץ: ז"א בשנים האלה בודאי ההון של העובדים סבסד באופן מוחלט את התוכניות של ממשלת ישראל.

עמיר פרץ: אין ספק שהעלאת גיל הפרישה יכול להשפיע על העולים החדשים בשני אופנים.

עמיר פרץ: מצד אחד, יכול להשפיע לרעה.

עמיר פרץ: כי יהיו הרבה כאלה שיגידו אם הם צריכים לקלוט עובד היום מבוגר שמגיע בגיל 50 או יותר, והעלאת גיל הפרישה אמור למעשה במצב האבטלה הנוכחי, לגרום להפחתת מקורות ההכנסה ומקומות העבודה הפנויים.

עמיר פרץ: לכן ברור לחלוטין שבשנים האלה שבהם עדיין לא ברור לאן המשק הולך מבחינת הצמיחה, יכול להיות מצב שעולים חדשים מעל גיל 50 ומעלה ימצאו את עצמם בלי יכולת להיקלט לשוק העבודה בכלל.

עמיר פרץ: אני חושב שהשאלה שנשאלת כאן היא שאלה מרכזית.

עמיר פרץ: כי מדינת ישראל לא יכולה לקרוא לעולים חדשים לבוא, להתנתק מהמדינות שלהם.

עמיר פרץ: אז יכול מישהו להגיד, מה כבר שילמו בבריה"מ, 100$ ,200$, 300$, מה זה חשוב?

עמיר פרץ: זה הכל יחסי.

עמיר פרץ: הם באים ממדינות שכל מדינה פיתחה את המחויבות הסוציאלית שלה כלפי האזרחים שלה בדרך מסוימת.

עמיר פרץ: לכן אין אפשרות להעתיק 100$ או 200$ ששילמו ברובד הראשון או השני בבריה"מ או במדינה אחרת.

עמיר פרץ: ולומר, אנחנו מעתיקים אותו בערך היומי שלו.

עמיר פרץ: לא, אנחנו באים ואומרים, שאדם מסוים עד גיל 50, יידע שהוא עובד ויידע שיהיה לו איזשהו ביטחון כלכלי שהוא יפרוש.

עמיר פרץ: ומגיע בגיל כזה, הסיכוי שלו לצבור איזה שהם זכויות שיתנו לו מחיה מינימלית, סיכוי שואף לאפס.

עמיר פרץ: נניח שמישהו יתחיל לעבוד בגיל 50 עד גיל 65, אם שפר גורלו, בד"כ לצערנו העובדים האלה מועסקים בשכר מינימום, בתנאים מאוד קשים.

עמיר פרץ: ואם הוא יגיע למקום העבודה שיסכימו לתת לו פנסיה, הוא יצבור 30%.

עמיר פרץ: 30% מתוך אותו שכר מינימום הוא יכול להגיע ל- 800-900 ש"ח במקרה הטוב.

עמיר פרץ: פלוס קצבת זקנה שלו, ברור שאנחנו גוזרים עליו חיים של עוני, חיים של דחק.

עמיר פרץ: ואנחנו מראש יודעים שאוכלוסייה שהיא מאוד מוגדרת, הולכת להיות נטל על החברה הישראלית.

החלטה. א: לכן אני חושב שחוק פנסיה או בדמות חקיקת מטריה שנותנת גיבוי להסכמים, כי אני מזהיר בעניין של חוק פנסיה שהוא חקיקה מבלי שיתאפשר במסגרת הסכמים להשלים אותו ולהגדיר ענפים ולהגדיר מקצועות, הוא יהיה חוק נכה.

החלטה. א: אין כנסת, תהיה הכנסת החכמה ביותר שמסוגלת לזהות ולפלח את כל הקבוצות.

החלטה. א: היחידים שיכולים לעשות זאת, זה כשיש התדיינות בין מעסיקים לעובדים, יכולים להבחין בין עובד בפינציה ירוחם שנמצא ליד תנור ב1800- מעלות חום לבין פקיד בפינציה ירוחם.

החלטה. א: זה לא אומר שכל העובדים בפינציה ירוחם צריכים להיות פטורים מהעלאת גיל הפרישה.

החלטה. א: אני מציע לכולם לבקר במפעל לאורדן, זה מפעל שיש בו חלק גדול של עולים חדשים.

החלטה. א: או אני מציע לכולם להיכנס למפעל ט-ב באשדוד, ששם מייצרים אומנם רק מרגרינה ועוגות, אבל העובדות האלה מרוויחות שכר מינימום ללא שום תנאים, עובדות מאוד קשה.

החלטה. א: אם מישהו חושב שאפשר לייצר מרגרינה ועוגות עד גיל 67, הוא טועה.

החלטה. א: כי העובדות האלה עומדות כל היום, זה עבודה פיזית מאוד מאוד קשה.

החלטה. א: מי שייכנס לאורדן, ימצא שם שלט שנתלה על ידי מהעובדים האומר " ברוכים הבאים לגיהינום".

החלטה. א: יש שם אנשים שנמצאים עם רגליים בחול ומרתכים כל היום במשך 8-9 שעות עובדים מול הרתכת.

החלטה. א: החבר'ה האלה אין שום סיכוי שיגיעו לגיל 67.

החלטה. א: וחלקם עולים חדשים.

החלטה. א: ולכן אני חושב שהמחויבות הפנסיונית של מדינת ישראל היא מפתח לתחושת הביטחון שעולה חדש יכול להרשות לעצמו להגיד, אני עוזב את המדינה שלי ואני בא למקום שהסיכויים שלי לשרוד, הם סיכויים גדולים.

קולט אביטל: משפיעות הגזירות על הציבור הספציפי הזה.

מרים שמלצר: המורכב ב75%- או מקצבאות זקנה או מתמיכות של משרדים, משרד השיכון או תמיכות מהסוג הזה.

מרים שמלצר: 18% היה גם מורכב מהכנסות מעבודה, נתון שאומר שהעולים הקשישים בהחלט עובדים.

מרים שמלצר: הם משתדלים להגדיל את הכנסתם והם ידועים כאנשים שעובדים, אז כך בהחלט צריך לדעת שגם עושים מאמצים לעבוד, אבל בכל-זאת, הרי רוב ההכנסה שלהם מורכבת מביטוח-לאומי ותמיכות אחרות.

מרים שמלצר: סה"כ ההכנסות הוא בערך 50% מסה"כ ההכנסות של משק בית של קשיש בממוצע.

מרים שמלצר: משפחה ממוצעת ההכנסה שלהם בערך 6,000 ש"ח.

מרים שמלצר: הכנסה ממוצעת של משפחת קשישים עולה היא בסביבות 3,500 ש"ח עם סיוע לשכ"ד.

מרים שמלצר: הכל מגולם בפנים.

מרים שמלצר: לגבי ביטוח לאומי מה מציע החוק הזה.

מרים שמלצר: יש לו שני פנים.

מרים שמלצר: אני לא יכולה שיש לו רק פן אחד.

מרים שמלצר: הפן הקשה יותר והמקיף כרגע יותר אולי שקשישים יתחילו לקבל קצבאות זקנה מוגדלות.

מרים שמלצר: היום הבטחת הכנסה מורכבת מקצבאות לזקנים ולאלה שאינם זקנים עדיין.

מרים שמלצר: הקצבה של הקשישים היא גדולה בערך כ10%- יותר מהקצבה של אלה שלא קשישים.

מרים שמלצר: אז הקצבה תהיה עוד, שנה, שנתיים או שבע שנים יותר נמוכה.

עמיר פרץ: הממוצע היום זה 6,970 ומשהו ש"ח.

מרים שמלצר: השלמת הכנסה.

אביה ספיבק: קצבת הזקנה ללא ותק של 10 שנים וכן הלאה.

אביה ספיבק: והעולים מקבלים זאת אם מגיעים מיד כשמגיעים ארצה.

עמיר פרץ: תוצאה של ביטוח.

אודי בן דרור: הביטוח הלאומי.

מרים שמלצר: במהלך חייו.

קולט אביטל: שילמתי כל חיי ביטוח לאומי, אני לעולם לא אקבל מהביטוח הלאומי את הסכומים שאני שילמתי.

קולט אביטל: אבל לעומת זאת אני שמחה שאנשים אחרים, עולים חדשים יקבלו.

מרים שמלצר: לא מיועדים את לקצבאות הזקנים.

מרים שמלצר: מי שמשלם את הקצבאות לקשישים, זה אוצר המדינה.

מרים שמלצר: אנחנו רק מבצעי ההסכם שנמצא בינינו ובין האוצר.

מרים שמלצר: כל חוק הבטחת הכנסה גם הוא ממומן ע"י אוצר המדינה.

מרים שמלצר: זה אמנם הסכם, יש איזה גושפנקא משפטית אחרת, אבל לא זה משולם מדמי הביטוח.

קולט אביטל: כבר כולל הבטחת הכנסה.

קולט אביטל: ז"א, שמשפחה של עולים חדשים קשישים צריכים להתקיים במקרה הטוב, עם הבטחת הכנסה 2600 ש"ח.

קולט אביטל: אם חס וחלילה העולים האלה הם גם ניצולי שואה והם צריכים לקבל רנטה מגרמניה.

קולט אביטל: אחד מבטל את השני?

מרים שמלצר: הכנסה לצורך הזכאות של הסכומים האלה.

מרים שמלצר: וזה בניגוד לאחרים, שהרנטה שלהם כן נחשבת.

מרים שמלצר: מההכנסות מהקצבה.

מרים שמלצר: 1000 ש"ח, לא נחשב כהכנסה.

מרים שמלצר: וכל שקל מעל זה מקודד ב60- אג' מהקצבה.

מרים שמלצר: אני לא חושבת שאחוז מאוד גבוה מהקשישים עובד.

מרים שמלצר: יש פגיעה בודאות בגובה הקצבה בין הצעירים למבוגרים יותר.

מרים שמלצר: מצד שני, אני לא יכולה להתעלם מהעניין כשמעלים את גיל הפרישה, מי שעובד לפני גיל הפרישה, יש לו הזדמנות לעוד שנתיים אצל גברים ועוד שבע שנים אצל נשים, לצבור מה שנקרא אצלנו "תוספת ותק לקצבת הזקנה".

מרים שמלצר: מי שכרגע לא בגיל זקנה לא קרה לו כלום לפי החוק הזה.

עמיר פרץ: עבודה.

עמיר פרץ: למעשה במקום לקבל מקצבת הזקנה הוא יקבל הבטחת הכנסה.

עמיר פרץ: השאלה מה הפער בין שתי הקצבאות האלה.

עמיר פרץ: והשאלה אם הקריטריונים של רכוש, מכונית וכו' חלים על שתי הקצבאות גם יחד?

אודי בן דרור: בשנה, כל שלוש שנים.

אודי בן דרור: שזה לא שונה מההצעה שמונחת היום על שולחן הכנסת, ההצעה שעברה קריאה ראשונה.

אודי בן דרור: ועדת נתניהו לא התייחסה איך לחלק את השנה הזאת כל שלוש שנים.

אודי בן דרור: מה שתואר זה העניין של המעבר אצל מקבלי הבטחת הכנסה מהקצבאות לקצבאות בגיל העבודה או הקצבאות עד גיל זקנה כמו שהוא בחוק הביטוח הלאומי, 60 או 65, המעבר לקצבאות זקנה עם השלמת הכנסה לאותם אלה שלא עובדים, אז קודם כל צריך עדיין להתייחס לאלה שכן עובדים וכן יוכלו לצבור את אותן שנים פנסיוניות.

אודי בן דרור: ולהם דחיית גיל הפרישה בהחלט מסייעת.

אודי בן דרור: לאותם מקבלי קצבאות שהקצבאות למי שמעל לגיל 55 לא יופחתו בהפחתות שהיו בקצבאות הבטחת הכנסה.

אודי בן דרור: ההפחתות היו רק למי שעד גיל 55.

אודי בן דרור: מי שמעל לגיל 55, הקצבאות שלו נשארו באותו גובה שהם היו ערב ההפחתות.

אודי בן דרור: לאוכלוסיות בגיל העבודה.

אודי בן דרור: אני מתייחס בעיקר לגובה הקצבה.

אביה ספיבק: הזקנה.

אודי בן דרור: מקצבת הזקנה.

אודי בן דרור: אבל אותם קשישים שמקבלים השלמת הכנסה - השלמת הכנסה מכסה את הפער הזה ולאותם קשישים לא היתה הפחתה.

אודי בן דרור: אחרים, זה סיוע בדיור, בארנונה.

אודי בן דרור: הממשלה.

אודי בן דרור: גם הסיוע בשכ"ד וגם תכניות של דיור ציבורי, עדיין ההטבות שניתנות לעולים חדשים, הן הטבות יותר גבוהות והטבות טובות יותר.

אודי בן דרור: קיימת.

אודי בן דרור: הסיועים האלה עדיין ניתנים במגבלת התקציב שהממשלה מסוגלת לספק.

אודי בן דרור: אני לא יכול להיכנס לכל תכנית ומה היו השינויים בה, אבל גם בכל מסגרת תקציב, גם במסגרת הקודמת וגם היום, מסגרות הסיוע שעולים מקבלים, עדיין גבוהות יותר.

קולט אביטל: טוב ויפה.

קולט אביטל: אנחנו רק מתנגדים לזה שאת הקיצוצים עושים לציבור הכי פגיע, לציבורים הכי חלשים.

קולט אביטל: כשאתה יושב באוצר, אתה לוקח פחות או יותר ועושה תרגיל כזה, אני אלך לקצץ כך וכך וכך, 7% פה, 10% שם וכו', אם אתה לוקח בחשבון מה התרגום המעשי לגבי אדם בן 60 עולה חדש שהגיע לארץ, אין לו יכולת לעבוד וקיצצו לו, בביטוח הלאומי 4% עוד קודם, ומקצצים לו בסל התרופות, ומשכנתא כבר לא יכולה להיות לו, ובשכה"ד 7% וכמובן יש גם בעיה של הפנסיות.

קולט אביטל: ובשביל אדם שלא עובד, לעלות את העניין של הפנסיה לגיל 67, זה שנתיים שבהם הוא לא מקבל את התוספת הזו.

קולט אביטל: בוא תעשה אתי לרגע תרגיל מחשבתי.

קולט אביטל: מה זה אומר לגבי אותם אנשים, נפגעו לא נפגעו, בכמה נפגעו?

אודי בן דרור: למשל מקבלי קצבאות נכות או מי שיבקשו לקבל קצבאות נכות, שלהם הגיל עולה ומקבל מספר שנים שבהם יוכלו לקבל את הקצבאות האלה.

קולט אביטל: חמורה.

גלי עציון: תיקונים על מה שאמרו פה.

גלי עציון: אני רוצה להזכיר, יש את חוק האזרחים הותיקים, שזה גם עוד אוסף של הטבות קטנות.

גלי עציון: כרטיס אוטובוס יעלה יותר זול, ארנונה קצת יותר זולה.

גלי עציון: כל הדברים האלה לכאורה אומרים בסדר, עוד שני ש"ח, עוד ארבעה ש"ח שם.

גלי עציון: לבן-אדם שההכנסה הממוצעת שלו היא 2060 זה בעל משמעות מאוד כבדה.

גלי עציון: ובמסגרת מה שהאוצר קורא לו "האחדה" יש גם האחדה בפגיעה בו.

גלי עציון: שהיא מאוד רלוונטית בייחוד לאוכלוסיות חלשות.

גלי עציון: בנושא הפריסה של השנים של ועדת נתניהו.

גלי עציון: אתמול בדיון בועדת הכספים ישב עו"ד יוסי גטניו שהיה חבר בועדת נתניהו ואמר באופן חד משמעי שלהבנתו, כוונת ועדת נתניהו היתה לקחת שנתונים - שנה שלמה ובסופה יתווספו ארבעה חודשים.

גלי עציון: יש לזה משמעות מאוד גדולה.

גלי עציון: למרות שהאוצר אומר שהמיצוי יגיע בשנת 2024, המיצוי בפועל יגיע בשנת 2017.

גלי עציון: כי בעצם אישה שבשנת 2017 תהיה בת 60, היא כבר חייבת לפרוש בגיל 67.

גלי עציון: זו הצגה בעיני קצת לא מדויקת של הדברים להגיד שזה פריסה של 21 שנים, זה בפועל פריסה של 13.5 שנים.

גלי עציון: ויש לזה משמעות מאוד גדולה.

גלי עציון: גדולים וחכמים ממני דיברו על כמה חשוב לעלות את גיל הפרישה.

גלי עציון: כנראה שזה נכון.

גלי עציון: לכל דבר לא חשוב רק ה"מה" אלא גם חשוב ה"איך".

גלי עציון: ואי אפשר לבוא בהינף גרזן ולערוף.

גלי עציון: בנוגע לנשים זה רלוונטי עוד יותר.

גלי עציון: כי נשים תיפגענה בצורה קשה מאוד מכל נושא העלאת גיל הפרישה.

גלי עציון: לסבר את האוזן, יש עליה מאוד גדולה ברמת ההשכלה של נשים, של נשים עולות, הביאו מאוד את השינוי הזה.

גלי עציון: לעומת זאת מציין דוח של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ממרץ 2003, שעל אף הנתונים המעודדים האלו, בין השאר 78% מהנשים שלמדו 16 שנים ויותר, שייכות היום לכח העבודה.

גלי עציון: על אף הנתונים המעודדים האלה, חשוב לציין כי במעמד האישה ובחוסר השוויון בשוק העבודה, כמעט שלא חל שיפור.

גלי עציון: ז"א, שנשים הן עדיין כח עבודה נחות.

גלי עציון: וגם ועדת נתניהו שדנה בזה ארוכות, קבעה באופן חד משמעי שנשים אינן מקבלות תמורה מלאה עבור ההון האנושי שלהן בשוק העבודה.

גלי עציון: המשמעות של הדברים, גם בגישה, בתמריץ.

גלי עציון: ז"א אין עניין לנשים להמשיך לעבוד עוד 7 השנים האלה מחד.

גלי עציון: מאידך הן לא יכולות, גם אם הן רוצות.

גלי עציון: שמעתי כבר שנאמר שבעצם שלקבוצת העולים דווקא תהיה הזדמנות לעבוד עוד 7 שנים, אבל בפועל חלק גדול מהעולות עובדות דרך חברות כח-אדם, בתנאי העסקה די מחפירים, בעבודה מאוד בסיסית ושוחקת שבד"כ לא מתאימה, לא להשכלה שלהן ולא ליכולות שלהן.

גלי עציון: אין שום סיכוי שהן תצלחנה להישאר בשוק העבודה עד גיל 67.

גלי עציון: אם לרוע מזלן הן הצליחו לקנות איזו מכונית-גרוטאה חבוטה, הן לא תקבלנה הבטחת הכנסה והן תשארנה חסרות כל.

גלי עציון: "ההזדמנות" היא תיאורטית לחלוטין.

גלי עציון: הפגיעה פה היא גם במישור של חוק גיל פרישה וגם במישור התקנון האחיד.

גלי עציון: כי במסגרת תקנון האחיד הפגיעה בעמיתים תבוא לידי ביטוי הרבה יותר ממשי בקרב נשים ועוד יותר, בקרב נשים שהספיקו לחסוך רק תקופה קצרה יחסית.

גלי עציון: ולכן גם שם זה מאוד בעייתי.

גלי עציון: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לסעיף הקטן בתקנון האחיד שהוא הגיע דרך סעיף קטן אחר בחוק להבראת כלכלת ישראל ממאי, שמדבר על זה, זה מין מוקש קטן שטמן האוצר.

גלי עציון: שאם חוק גיל פרישה לא יעבור וגיל הפרישה לא יועלה, אז הגירעון יתחלק, חצי בין האוצר וחצי בין העמיתים.

גלי עציון: אמנם זה לא חד משמעי כרגע איך, אבל לפי מה שמסתמן ומה שאנחנו שמענו (כי זה הכל בשמועות מפה לאוזן).

גלי עציון: את הפרק הזה.

גלי עציון: כרגע לפחות במסגרת התקנון האחיד, יש את הסעיף הזה שהגירעון האקטוארי הנוצר כתוצאה מאי העלאת הגיל, יתחלק.

גלי עציון: המשמעות של זה שכל אישה שתרצה לפרוש לפני גיל 67, נאמר בגיל 60, ייחשבו לה בערך 3.5% בשנה.

גלי עציון: בין 25% ל7%- הפחתה בשנה על פרישה מוקדמת לפני גיל 67.

גלי עציון: עכשיו תחשבו על אישה שעובדת נאמר מגיל 50, צברה לא כל-כך הרבה, יוצא לה פחות או יותר לשלם לאוצר בסוף הדרך או לשלם לקניות, היא לא תישאר עם הכנסה.

גלי עציון: שורה תחתונה, זה לא חשוב רק ה"מה", מאוד חשוב ה"איך".

גלי עציון: ואם בדרך אל ה"איך" אנחנו נחסל את כל השכבות, אולי זה בעצם הדרך הכי פשוטה, הם לא ישרדו.

גלי עציון: הפגיעה תהיה קשה מאוד, היא קשה מאוד לנשים.

גלי עציון: אני חושבת שלנשים עולות במיוחד.

ניר כהן: הפנסיה.

ניר כהן: לפני כן, בכל מה שנוגע לאוכלוסייה העובדת והמבוטחת, הרי שהחוק שעבר, בכל מה שנוגע לתכנית להקצאת קרנות הפנסיה, רק שיפר את מצבם של הקרנות ומטבע הדברים של העולים שמבוטחים בקרנות כמו יתר העמיתים.

ניר כהן: אם לא היינו מתערבים ואם הכנסת לא היתה מעבירה את החוק שדואג לאזן את הקרנות האלו, הרי למעשה המבוטחים שם היו נותרים, או ללא פנסיה בכלל עם חלק קטן ממה שהובטח להם.

ניר כהן: אני חושב שאין על זה ויכוח על העובדה שהקרנות האלה צברו גירעונות גדולים ב- 100% ל30%-.

ניר כהן: בכל מה שנוגע לעמיתים שמבוטחים בקרנות האלו, הם צריכים להיות די אסירי תודה לגבי החוק הזה ולגבי ההתערבות של הכנסת.

ניר כהן: באשר לדחיית גיל פרישה.

ניר כהן: לגבי האוכלוסייה העובדת ובטח אוכלוסיית הנשים העובדת, החוק הזה בא לשפר את מצבם.

ניר כהן: מטבע הדברים הפנסיה שלהם תהיה גבוהה יותר וגם על כך לא אמור להיות ויכוח.

ניר כהן: לגבי התקנון האחיד.

ניר כהן: התקנון האחיד נכתב כך שאם יחוקק חוק גיל פרישה, הוא יותאם לגיל הפרישה החדש.

ניר כהן: כל זמן שלא עבר בחוק הכנסת - אז גיל הפרישה התקני לאישה הוא 60 ולגבר הוא 65.

ניר כהן: ולא נקבע, שאם לא עובר גיל הפרישה אז בכך יפחיתו לאותה אישה שצריכה לפרוש בגיל 60 את ההפחתה שנדרשת אם עובר דחיית גיל פרישה.

ניר כהן: בכל מה שנוגע לקרנות הפנסיה ותיקות ודחית גיל הפרישה, יש גם אלמנט של חסכון אקטואר.

קולט אביטל: מבינים מה שקורה בכל העולם שיש גם יתרון מסוים בצורה מדורגת לאפשר לאנשים שהיום מזדקנים בצורה יותר איטית ויש להם עוד מה לתרום לחברה, לעבוד יותר שנים.

קולט אביטל: לא זאת הבעיה כאן.

ניר כהן: הוא לא יעבור גיל פרישה, הרי חסר עוד כסף.

ניר כהן: ולכן המדינה קבעה שחצי מהעלות שחסרה היא תישא על עצמה, ז"א תגדיל את הסיוע מעבר ל73- מיליארד ש"ח.

ניר כהן: וחצי, העמיתים.

ניר כהן: העמיתים זה כל המבוטחים וכל הפנסיונרים דרך מנגנון איזון.

ניר כהן: ולא בהכרח אותה אישה שהגיעה לגיל 60 וצריכה לפרוש.

גלי עציון: אינדיבידואלית.

גלי עציון: , האם אתה יכול להצהיר את זה, ז"א לא ייחשבו את זה לפי אישה או לפי גבר, ולפי המרחק מגיל הפרישה הרצוי, זה חד משמעית?

מרינה סולודקין: לעולים יש אותה תוחלת החיים כמו לילידי הארץ.

מרינה סולודקין: כי אנחנו באנו ממדינה שגברים הם חיים עד גיל 58 בבריה"מ, ונשים עד גיל 72.

מרינה סולודקין: לא ראינו שמכינים שאלונים יותר קשים מכל הבחינות.

מרינה סולודקין: זה גם מצב של שוק העבודה, זה גם גיל להיכנס לשוק העבודה, זה גם שאנחנו לא עובדים במגזר הציבורי שבעד כולו העלאת גיל הפרישה.

מרינה סולודקין: לכל רפורמה יש רציונל ויש דברים טובים.

מרינה סולודקין: מה במשרד האוצר לא יכולים להבחין, שפוגעים אנושות בציבור גדול.

מרינה סולודקין: ופוגעים, אני חושבת, אפילו עם רצון.

מרינה סולודקין: בגלל שזה בבת-אחת כל ההטבות שהיו, לקחו ומבטלים.

מרינה סולודקין: וכל הגזרות כמו שלילידי הארץ וגם דברים נוספים.

סטיב אדלר: להיות שנתיים, ואצל אישה זה יכול להגיע עד 7 שנים כתוצאה מההפרש של קצבת זקנה פלוס השלמת הכנסה לבין הבטחת ההכנסה.

סטיב אדלר: נוסף לזה, יש את הפגיעות האחרות שמי שמקבל גמלאות זקנה, זכאי לקבל הבטחות שגם זה מתחילים להוריד, לא רק לעולים אלא גם לכלל האוכלוסייה.

סטיב אדלר: יש עוד נקודה שהייתי רוצה להעלות.

סטיב אדלר: לא כולם מביאים פנסיות מחו"ל, בעצם מעט מאוד.

סטיב אדלר: אבל מצד שני המדינה גם רוצה לעודד עלייה מארצות הרווחה, במיוחד בארה"ב-קנדה.

סטיב אדלר: בארצות אחרות כן אפשר להעביר את הפנסיות שלהם.

סטיב אדלר: מנסים גם את המסכנים לדפוק וגם את אלה שהם פחות מסכנים.

סטיב אדלר: זה עוד עניין ש פגיעה בעידוד עלייה ומדיניות לעודד עליה.

קולט אביטל: החישובים שקיבלנו, שברפורמה שהולכת או שמתכוון האוצר לבצע, יש פגיעה ספציפית בציבור של קשישים שעלו לארץ.

קולט אביטל: בין אם הם עלו ממדינות עניות יותר או מורכבות-מסובכות יותר כמו בריה"מ שהם חייבים לחיות בסה"כ רובם מתקיימים מקצבת הביטוח הלאומי, ואין כאמור אפס אחוז פנסיות בציבור עולים שמעל גיל 60.

קולט אביטל: או בין אם מדובר בציבור עולים שבאים ממדינות רווחה כמו ארה"ב, דרום אפריקה, קנדה, אוסטרליה שיכולים לקבל את הפנסיה שלהם בארץ, אבל כיוון שיקבלו את הפנסיה שעליה עבדו כל החיים, על הפנסיה הזו יצטרכו גם כן לשלם מסים.

קולט אביטל: אנחנו בועדה הזאת כאמור לא התכנסנו רק כדי לקבוע מהן העובדות, אם כי אני חושבת שכדי לקבל החלטות ראשית צריך לקבל את העובדות.

קולט אביטל: אז אין שום ספק לגבי העובדות.

קולט אביטל: אנחנו צריכים לעבור למסקנות ולהחלטות שלנו.

קולט אביטל: אני חושבת שאם מקובל על חה"כ שנמצאים כאן וצריכים לקבל את ההחלטה, שההמלצות או ההחלטות שלנו תאמרנה:

קולט אביטל: אנחנו רואים בחומרה רבה את הרפורמה שתיפגע ספציפית בציבור מאוד גדול של עולים.

קולט אביטל: אנחנו נצטרך להיאבק מול האוצר כדי שהדבר לא יקרה.

קולט אביטל: לצורך העניין הזה אנחנו רוצים לחזור למסקנות ועדת השופטת נתניהו.

קולט אביטל: שבה היתה גם אפשרות להתייחס לציבורים ספציפיים, לציבורים מיוחדים וביניהם ציבורי העולים.

קולט אביטל: ולכן אנחנו רוצים לדאוג לכך שהגזרות האלה לא תוספנה עוד כאב ועוד סבל ועוד גזרות לציבור העולים ועל כך אנחנו נעבוד.

קולט אביטל: אנחנו נצטרף לכל מי שהיה כאן, ודאי לדרג המקצועי, שממליץ שאם תהיה רפורמה וכאשר תהיה רפורמה היא תותנה בדבר אחד.

קולט אביטל: שיהיה גם חוק שמחייב שתהיה פנסיה חובה במדינת ישראל לכל הציבור.

קולט אביטל: תודה רבה לכל מי שהשתתף.