ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 12, 2003-03-26 09:00

חברי הוועדה: אריה אלדד אבשלום וילן מתן וילנאי אהוד יתום דני יתום יגאל יאסינוב חיים כץ איתן כבל אתי ליבני איוב קרא אהוד רצאבי

מוזמנים: רועי רון בלת"מ מוסי רז בלת"מ אילן אטיאס עזי פרל ר' היחידה להכוונת חיילים משוחררים צפיה גילת מנכ"ל התאחדות המלאכה והתעשייה אריאל היימן קצין מילואים ראשי סרן אלה אלון ק.

מוזמנים: יועץ ענף יעוץ וחקיקה, משרד הביטחון רוני אשכנזי ר' תחום תעסוקה וצבא קבע, משרד הביטחון ערן יוסף משרד הביטחון דביר בנו הקרן והיחידה לחיילים, משרד הביטחון רוני קציר יועמ"ש תכנון ומנהל כ"א, משרד הביטחון שי סומך, עו"ד לשכה משפטית, משרד המשפטים דלית רנרט, עו"ד משרד העבודה והרווחה עידו שמיר פורום מג"דים מח"טים וטייסים במיל' יוסי לוי התאחדות התעשיינים

קצרנית: פיטורי חיילי מילואים ממקום עבודתם

שאול יהלום: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

שאול יהלום: אנחנו נמצאים בתקופה קצת קשה.

שאול יהלום: תרשו לי להעיר משפט אחד על התוכנית הכלכלית שאושרה ושיש לוועדה הזאת הרבה עניין בה.

שאול יהלום: בתוכנית הזאת יש פגיעות קשות בעבודה, בבריאות ובעיקר ברווחה.

שאול יהלום: אנחנו נמצאים במצב רוח מאוד קשה נוכח התוכנית.

שאול יהלום: אני רוצה לבשר לחברי הוועדה שיהיה דיון מיוחד בכל נושא הקיצוצים בימים הקרובים.

אבשלום וילן: מה, המפד"ל תצביע נגד התוכנית?

שאול יהלום: יכול להיות.

שאול יהלום: המפד"ל היתה היחידה בממשלה שהצביעה נגד.

מתן וילנאי: לזכותם ייאמר שעד עכשיו הם היו בסדר.

שאול יהלום: אני רוצה לברך את חברי מועצת הנוער של ירושלים, שהגיעו לצפות בעבודת הוועדה.

שאול יהלום: הנושא שאנחנו עוסקים בו הוא נושא של פיטורי חיילים ממקום עבודתם.

שאול יהלום: הנושא הזה עולה בעקבות הצעה לסדר שירדה מהמליאה לוועדה שלנו.

שאול יהלום: הגישו את ההצעה חברי הכנסת אבשלום וילן, שאול יהלום, איתן כבל, חיים כץ, אתי לבני ומיכאל נודלמן.

שאול יהלום: אנחנו הגשנו את ההצעה הזאת בעקבות פירסומים על התופעה של מאות חיילי מילואים שהגישו תלונות, שרובן מוצדקות, על כך שהם פוטרו בשל שירות המילואים.

שאול יהלום: הדבר הזה לא רק שמנוגד לחוק, אלא מהווה איזה שהוא קרע מסויים.

שאול יהלום: מצד אחד רואים את חיילי המילואים מוסרים את נפשם, ומצד שני יש את המעסיקים שמפטרים אותם בגלל בצע כסף.

שאול יהלום: אלה מקריבים את חייהם בתנאים מאוד קשים, ואלה שנמצאים במצב של העסקה לא מתחשבים בעניין מבחינת ההפסד המינימאלי שיש להם.

שאול יהלום: אנחנו רואים את הנושא בוועדה שלנו במובן הרבה יותר רחב.

שאול יהלום: הישיבה הזאת היא ישיבת מבוא.

שאול יהלום: אנחנו נעסוק באופן קבוע בנושא של זכויות חיילי מילואים.

שאול יהלום: נתחיל בישיבת המבוא הזאת, שבה נשתדל לראות מה הבעיות המקשות היום על חיילי המילואים.

שאול יהלום: אנחנו נשתדל לעסוק בנושא באופן קבוע, כדי שנוכל להביא לשיפור המצב.

שאול יהלום: כשאנחנו מסתכלים על חיילי המילואים, על קציני המילואים אנחנו זועקים על האפליה שקיימת בכך שרק אחוז קטן מאזרחי מדינת ישראל נושא בנטל של שירות המילואים.

שאול יהלום: האחוז הזה עומד, לדעתי, על 10%.

שאול יהלום: בסופו של דבר הנטל במילואים לא נופל על כל חיילי המילואים, אלא רק על יחידות מסויימות, מה שנקרא קרביות.

שאול יהלום: לדעתנו היה צריך לשתף הרבה יותר חיילים בשירות המילואים.

שאול יהלום: כידוע לכולם, היתה סערת רוחות קשה מאוד בשבועות האחרונים כאשר משרד הביטחון הביא בקשה להארכת הוראת השעה לגבי מספר ימי המילואים.

שאול יהלום: בסופו של דבר מערכת הביטחון עצמה הסכימה להוריד את הבקשה, ואתמול סוכם שחיילי המילואים ישרתו מקסימום 36 יום.

שאול יהלום: 36 הימים מתחלקים בצורה הבאה:

שאול יהלום: 32 יום תעסוקה ו-4 ימים לאימונים, להשתלמויות, למסירת מידע וכו'.

שאול יהלום: אנחנו רואים בזה הישג לעומת מה שהיה בשנתיים האחרונות.

שאול יהלום: הדבר התקבל פה אחד בוועדת חוץ וביטחון.

שאול יהלום: אנחנו נתבע לחלק את הנטל בצורה הרבה יותר שווה, כדי שגם הימים האלה יוכלו להצטמצם.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב-ראש.

אבשלום וילן: אני חושב שהמאבק הציבורי הצליח בחלקו כאשר ההסתייגות שלי עברה ב70% תמיכה.

אבשלום וילן: הצעתי ששירות המילואים לא יהיה מעל ל-30 יום רצוף, ושהימים החד-יומיים יהיו חד-יומיים.

אבשלום וילן: סיכמנו בסוף על 32 במקום ההצעה המקורית של 43 יום.

אבשלום וילן: עם כל זאת, עדיין יש לרמטכ"ל אפשרות להאריך ב-7 ימים נוספים.

אבשלום וילן: אזרח ישראלי חותם חוזה בלתי כתוב עם מדינתו, שבו הוא מתחייב לשרת חודש בשנה.

אבשלום וילן: כאשר בא דרג צבאי כלשהו, שאיננו דרג נבחר – אינני מדבר על מצב חירום – ואומר לאזרח אני משנה את החוזה כך שתשרת 43 ימים ולא 30 ימים, זה דבר בלתי אפשרי, זה דבר שמנוגד לזכויות אזרח בסיסיות.

אבשלום וילן: חייב שיהיה מנגנון פיצוי.

אבשלום וילן: במהלך הקדנציה הזאת אנחנו חייבים לחוקק חוק מילואים, שיגיד מהו מנגנון הפיצוי שהמדינה נותנת לאותם 10% שמשרתים במילואים – האם אלה זכויות בפנסיה; האם אלה נקודות זיכוי במס הכנסה; האם זה תגמול כספי.

אבשלום וילן: המערכת הזאת צריכה להיות מסודרת.

אבשלום וילן: כשאנחנו נמצאים במצב שדרג צבאי אומר לדרג האזרחי "תשרתו כל שנה", אנחנו נמצאים במערכת מאוד לא תקינה, מאוד לא הוגנת, והתוצאות נראות בשטח.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, יש לי צרור של מכתבים.

אבשלום וילן: דיברת פה על 247 אנשים שפנו בשנת 2002, כאשר מחציתם קיבלו פיצויים וחזרו לעבודה.

אבשלום וילן: אני רואה פה מ"פ לשעבר בגולני; אני רואה פה מג"ד במילואים שפוטר; יש פה מישהו שהיה אחראי על מעונות הסטודנטים והלך בחודש יוני למילואים בנחל עוז ואמרו לו: "אדוני, ביולי לא צריך אותך"; קיבלתי מכתב ממח"ט על כך שפיטרו את חייליו.

אבשלום וילן: היום עולה חוק שלי בקריאה טרומית, שמטרתו להחמיר את הענישה.

אבשלום וילן: אני מציע לך, אדוני היושב-ראש, שאת כל נושא החמרת הענישה ניקח כמשימה ונתחיל להוביל שרשרת של מהלכים שבשורה התחתונה תעשה את החיים יותר קלים.

איתן כבל: מעבר לכל הנושאים הנוגעים לבעיות הגדולות של המילואים – גיוס מילואים וכל הנוגע בכך, יש שתי נקודות שאנחנו לא שמים לב אליהן.

איתן כבל: אחת מהן היא התחושה של החייל כשהוא מגיע למילואים, היחס אליו מבחינת תנאי השירות, והתחושה שלו כשהוא מסיים את השירות וחוזר הביתה.

איתן כבל: לגבי המספר והכמות, אני מקווה מאוד שבמסגרות שאנחנו פועלים נצליח לייצר איזה שהיא מהפיכה.

איתן כבל: המהפיכה היותר גדולה צריכה להיות בתוך החברה בישראל.

איתן כבל: אני טיפלתי ואני מטפל בעשרות, אם לא מאות, פניות של אנשים שמתלוננים על כך שכשהם חזרו הביתה משירות המילואים הם מצאו חומה אטומה.

איתן כבל: אני רוצה להתמקד במבצע "חומת מגן".

איתן כבל: כולכם זוכרים את אהבה שהורעפה על החיילים כשהם יצאו למבצע "חומת מגן".

איתן כבל: אני זוכר שבכניסה לטול-כרם הגיעו עשרות ומאות אזרחים עם אוכל ומתנות, רק להביע את אהבתם אלינו.

איתן כבל: כשחזרנו הביתה מהיחידה שבה אני משרת - מי למקום לימודיו, מי למקום עבודתו ומי לעסק שלו - כל אותה סימפטיה נעלמה.

איתן כבל: מקומות עבודה מנצלים הזדמנות כדי להיפטר מעובדים.

איתן כבל: המערכת, אם זה מס הכנסה ואם זה אחרים, לא מכירות ולא מוכנות לתת טיפה קלה של עזרה.

אתי לבני: אני מצטרפת להצעה הזאת.

אתי לבני: כשנחשפתי לסיפורים של הפיטורים לקחתי את זה באופן אישי.

אתי לבני: זאת הסיבה שהעליתי את ההצעה לסדר.

אתי לבני: לשכת עורכי הדין הציעה להפוך את הפיטורים לעבירה פלילית.

אתי לבני: כאשר אני שומעת ש-5% מהחיילים משרתים במילואים זה מדרבן אותי לנסות לעשות איזה שהוא סדר בנושא.

אתי לבני: אחד הנושאים העיקריים של מפלגת שינוי זה מניעת האפליה בשירות סדיר בכיוון האברכים ובכיוון המתגייסים החרדיים.

אתי לבני: אנחנו מנסים לדחוף שירות שווה.

אתי לבני: אני חושבת שבאותה מידה אנחנו צריכים להקדיש את המאמצים כדי שיהיה שירות שווה ומילואים שווים גם לגבי האוכלוסייה שאיננה חרדית.

אתי לבני: אני רואה את עצמי כאחת מאלה שיובילו את הנושא הזה.

שאול יהלום: אני אבקש ממך, אריאל היימן, לתת לנו סקירה קצרה על הנושא עצמו.

שאול יהלום: אנחנו נרצה לדעת כמה תלונות נמצאו מוצדקות, והאם אתם חושבים שאנחנו צריכים להחמיר את החקיקה.

שאול יהלום: מאחר ואני רואה את הישיבה הזאת כמבוא, אני ארצה שתאמר לנו איך היית רוצה שנעסוק בעניין הזה בעתיד.

אריאל היימן: הנושא של חלוקת הנטל עולה מעת לעת.

אריאל היימן: המספרים הוצגו בוועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון בכנסת הקודמת.

אריאל היימן: אכ"א יוכל להציג את הנתונים פעם נוספת במידה ויידרש.

אריאל היימן: לטעמי, חלוקת נטל מלאה שבה כל החברה הישראלית תקרא למילואים, זה איזה שהוא דבר שאנחנו יכולים לרצות אותו, לשאוף אליו באופן ערכי, אבל הוא איננו מעשי.

אריאל היימן: ליחידה של חבר הכנסת איתן כבל אפשר לקרוא רק לצנחנים ולא לאחרים.

אריאל היימן: יש איזו שהיא מגבלה ביכולת להשתמש בכלל עם ישראל.

אריאל היימן: אנחנו צריכים להבין שחלוקת הנטל באופן שווה לעולם לא תהיה.

אריאל היימן: מתוך נקודת המבט הזאת אני חושב שצריך לטפח את המיעוט שמשרת.

אריאל היימן: אני חושב שלעולם המיעוט בחברה הישראלית ישרת, ולכן צריך לטפח אותו, להבדיל אותו, להפוך אותו לקבוצת עילית מובילה בחברה הישראלית.

אריאל היימן: לחייל המילואים שהולך למילואים יש שני סוגי בעיות.

אריאל היימן: בעיה אחת היא במישור הצבאי.

אריאל היימן: תפקיד הצבא לספק לו את הציוד המתאים, לספק לו את מערכת האימון והלחימה.

אריאל היימן: הבעיה השנייה היא מה שהוא משאיר אחריו כאשר הוא יוצא למילואים, שזאת החברה הישראלית.

אריאל היימן: המילואים זה ביזנס לא רק של הצבא, לא רק של משרד הביטחון, זה ביזנס של החברה הישראלית כולה.

אריאל היימן: פיטורי חיילי מילואים אינם יכולים להיות רק במגרשו של משרד הביטחון, שהוא זה שאחראי על טיפול והפעלת החוק, זה צריך להיות מתוך הבטן של החברה הישראלית, מתפיסת העולם של החברה הישראלית.

אריאל היימן: צריך להבין שיש בעיה שאיננה בעיה שקשורה לחוק.

אריאל היימן: תמיד יהיה ניתן למצוא את הפתרון החוקי שבו אפשר יהיה לפטר.

אריאל היימן: כמות האיומים גדולה הרבה יותר מהמספרים של פיטורים.

אריאל היימן: הנושא הזה הרבה יותר ערכי ממעשי, כי עד כמה שלא נחמיר בחוק, תמיד ימצא אותו אחד שרוצה לפטר את העובד.

אריאל היימן: צריך גם להבין את המעסיקים.

אריאל היימן: גם למעסיקים לא קל שעובד שלהם הולך למילואים.

אריאל היימן: זה לא פשוט.

אריאל היימן: זה צריך לבוא מהבטן, הוא צריך להכיר בזה, הוא צריך להוקיר את משרת המילואים.

אריאל היימן: יש חברות לא מעטות שמתגמלות הולכים למילואים, שזה דבר שראוי להערכה.

אריאל היימן: יחד עם זה, אנחנו מעבירים את הכדור למגרש של המעסיק.

אריאל היימן: אם נחמיר מעבר לפרופורציה, המעסיק לא יעסיק אנשים שהולכים למילואים.

אריאל היימן: אנחנו צריכים להיזהר בעניין הזה.

שאול יהלום: עד עכשיו אמרת הרבה ציונות, הרבה אידיאולוגיה, אבל אנחנו מצפים ממך כעומד בראש מערכת המילואים להגיד לנו דברים יותר ברורים.

שאול יהלום: אני מבקש ממך, תת אלוף היימן, לתת את התוכנית שלך לגבי שירות המילואים, לגבי הענשת מעסיקים, לגבי חלוקת הנטל בצורה יותר שוויונית.

מתן וילנאי: כבוד היושב-ראש, אריאל היימן לא עומד בראש מערכת המילואים, הרמטכ"ל הוא זה שעומד בראש המערכת הזאת.

מתן וילנאי: מפקדי הצבא אחראים על המערכת הזאת.

מתן וילנאי: את זה צריך לזכור.

שאול יהלום: אלוף במילואים מתן וילנאי, כל אחד יודע שהוא לא המצביא הראשי של הצבא, אבל ממנו אנחנו מצפים לתשובות כי הוא "עוזרו" של הרמטכ"ל בנושא הזה.

אריאל היימן: מכיוון שהנושא של פיטורי מילואים נמצא במשרד הביטחון, ביחידה להכוונת חיילים משוחררים, אני מציע שעזי פרל יגיד דברים.

אריאל היימן: .

שאול יהלום: אני מבקש ממך שתגיד לנו איך אתה רואה את העניין מבחינת צעדים.

אריאל היימן: אתה מצפה ממני להגיד דברים לגבי נושא הפיטורים?

שאול יהלום: באופן כללי.

אריאל היימן: אני התבקשתי לישיבה הזאת בנושא הפיטורים.

אריאל היימן: אני יכול לבוא בישיבה אחרת ולהציג לך תמונת עולם מלאה.

אריאל היימן: הישיבה הזאת, עד כמה שהבנתי, היא בנושא הפיטורים.

אריאל היימן: בנושא הפיטורים אומר את דעתי.

אריאל היימן: צריך להעניש את אלה שמפטרים את חיילי המילואים לא רק כספית אלא ענישה שתפגע במעסיק בצורה שהוא יתבייש בזה.

אריאל היימן: אני לא רוצה להציע למחוקק הצעה ספציפית, אבל זאת צריכה להיות ענישה כך שהמעסיק יתבייש במה שהוא עשה.

אריאל היימן: צריך שיהיה ברור שלפטר חייל מילואים לא כדאי גם בפן הענישתי וגם בפן הערכי.

אריאל היימן: לא צריך לעבור את הגבול, אלא לעשות את העונש כזה שחיילי המילואים ירגישו שהחברה הישראלית והכנסת עומדים מאחוריהם.

יגאל יאסינוב: אני חושב שאנחנו לא רק צריכים אלא אנחנו חייבים להחמיר את הענישה כלפי אלה שמעיזים לפגוע באנשי מילואים שמילאו את תפקידם.

יגאל יאסינוב: צריך לבדוק אם המדינה עובדת עם אותן חברות בצורה כלשהי.

יגאל יאסינוב: לפי דעתי חברה שפוגעת באנשי מילואים לא רשאית לקבל הזמנות או כל דבר מהמדינה.

יגאל יאסינוב: זה כולל הנחות או זכות להגיש מכרזים.

יגאל יאסינוב: אני חושב שצריך לחוקק חוק.

יגאל יאסינוב: אני רואה שהיו מספר גדול של מעסיקים שעשו עבירה על ידי כך שפיטרו אנשים לא בצדק.

יגאל יאסינוב: אני חושב שאת המעסיקים האלה צריך לפרסם בעיתונות.

יגאל יאסינוב: אני לא יודע אם ניתן להטיל ענישה נוספת על חברות.

יגאל יאסינוב: רק מספר קטן מתושבי המדינה עושה מילואים.

יגאל יאסינוב: אני לא מדבר על חרדים שלא מתגייסים, אני מדבר על הרבה מאוד חילוניים צעירים שלא עושים מילואים.

יגאל יאסינוב: הנטל הוא מעל ליכולתו של אדם.

יגאל יאסינוב: אני חושב שהוועדה שלנו חייבת לקחת את כל הצעות החוק הקיימות ולהעביר אותן כהצעות של הוועדה.

יגאל יאסינוב: בצורה כזאת אפשר לקצר את הליכי החקיקה.

שאול יהלום: מה אומר חוק החיילים המשוחררים?

שאול יהלום: בסעיף 41 כתוב: "זכויות עובד שמשרת במילואים א.

שאול יהלום: העדרותו של עובד מעבודתו לרגל שירות מילואים לא תראה כהפסקה ברציפות עבודתו במפעל.

שאול יהלום: א(1) לא יפטר בעל מפעל עובד בשל שירותו במילואים, קריאתו לשירות מילואים או שירותו הצפוי בשירות מילואים, לרבות בשל תדירותו או משכו.

שאול יהלום: באם פטרו, בטלים הפיטורים.

שאול יהלום: א(2) לא יפטר בעל מפעל עובד בתקופת היותו בשירות מילואים, אלא בהיתר מאת ועדת התעסוקה, ולעניין שירות מילואים העולה על יומיים רצופים, לא יפטרו בלא היתר, כאמור גם בתקופה של 21 ימים לאחר תום שירות המילואים.

שאול יהלום: לא תתן הוועדה היתר, אלא אם כן יוכיח בעל המפעל שהפיטורים המבוקשים אינם בשל שירות המילואים.

שאול יהלום: הוועדה תתן את החלטתה, ככל הניתן, לאחר שתובא בפניה תגובת העובד".

שאול יהלום: מה יעשו למעסיק שכן פיטר?

שאול יהלום: הסנקציה היא 5 משכורות.

חיים כץ: למי הוא נותן את הקנס?

שאול יהלום: את הקנס הוא נותן למדינה.

עזי פרל: הקנס ניתן לעובד.

שאול יהלום: מר פרל, היינו רוצים לדעת איך מתבצעת אכיפת החוק, האם יש לקונות בעניין הזה והאם אתם רוצים שנחמיר את הענישה.

שאול יהלום: שמענו מקצין המילואים הראשי שהוא היה רוצה לראות את פרסום שמם של המעסיקים העוברים על החוק.

שאול יהלום: יש חברי כנסת שהגישו הצעות האומרות להגדיל את הקנס.

עזי פרל: אחד הנושאים החשובים שאנחנו מטפלים בו זה חוק חיילים משוחררים (חזרה לעבודה).

עזי פרל: חוק החיילים המשוחררים (חזרה לעבודה) נחקק ב1949, שנה לאחר הכרזת המדינה.

עזי פרל: את החוק הזה הגיש דוד בן-גוריון, ראש הממשלה ושר הביטחון דאז.

עזי פרל: הוא קבע שמשרד הביטחון יהיה הגורם הבלעדי שיטפל בתלונותיהם של חיילי מילואים שפוטרו ממקום עבודתם בשל שירותם במילואים.

עזי פרל: הצעת החוק באה להבטיח את הזכות של חייל המילואים לשוב לעבודתו.

עזי פרל: החוק הזה תקף מאז ועד היום.

עזי פרל: לפני שנתיים וחצי העלינו הצעת חוק שתתאים את התנאים למצב הנוכחי.

עזי פרל: השינויים לחוק חיילים משוחררים אושרו במליאת הכנסת ב-3 לדצמבר 2001.

עזי פרל: בכל ראש ועדה שיפוטית עומד עורך דין שמונה על ידי שר המשפטים.

עזי פרל: אותו עורך דין הוא במעמד של שופט בית משפט שלום.

עזי פרל: זה כדי לתת משנה תוקף להחלטות הוועדה.

עזי פרל: קיימות אצלי 4 ועדות שיפוטיות מחוזיות – בחיפה, בתל-אביב, בירושלים ובבאר-שבע.

עזי פרל: זה כדי לתת כיסוי ארצי ומענה לנושא הזה.

עזי פרל: אנחנו מביאים למודעות של חיילי המילואים בכמה צורות.

עזי פרל: אנחנו מביאים למודעות של חיילי המילואים, כדי שאם הם יפוטרו מעבודתם הם ידעו לאן לפנות.

עזי פרל: על גבי מעטפת צו הקריאה שכל איש מקבל מופיעים הפרטים שלנו.

עזי פרל: דאגנו שבקובץ הוראות אכ"א יהיה הפירוט כך שכל איש מילואים שנתקל בבעיה ידע למי עליו לפנות.

עזי פרל: אנחנו אחת לשבועיים ובמשך כל ימות השנה מפרסמים בעיתון "במחנה" הודעה חשובה על גבי עמוד, על-מנת שאנשי המילואים ידעו את הזכויות שלהם.

איתן כבל: איפה מוצאים את עיתון "במחנה"?

איתן כבל: לא ראיתי אותו הרבה שנים.

איתן כבל: אולי כדאי פעם בכמה זמן לפרסם את זה בעיתון אחר.

עזי פרל: אנחנו גם משמיעים את זה בגלי-צה"ל בלפחות 800 ג'ינגלים בכל ימות השנה.

איתן כבל: זה לא סותר.

עזי פרל: אני מציין את מה שאנחנו עושים.

שאול יהלום: גם אני לא קורא את עיתון "במחנה".

שאול יהלום: עיתון "במחנה" נשלח בדרך כלל לחיילי הקבע או נמצא בקרב חיילי הסדיר.

שאול יהלום: איש מילואים ממוצע לא רואה את עיתון "במחנה".

שאול יהלום: היה רצוי שמידי פעם בפעם זה יפורסם בעיתון שאדם מהשורה קורא.

עזי פרל: כגמלאי של צה"ל אני יודע שגם קציני המילואים מקבלים את עיתון "במחנה".

עזי פרל: השינויים בחקיקה נכנסו לתוקף בדצמבר 2001.

עזי פרל: בוועדה שישבנו בה היה גם חבר מפורום מח"טים ומג"דים , סגן אלוף אייל קוצר, עורך דין במקצועו.

עזי פרל: הוא היה חבר בוועדה יחד עם נציגי המעסיקים, נציגי ההסתדרות, נציגי משרד הביטחון.

שאול יהלום: כמה תלונות נמצאו מוצדקות במשך השנה?

עזי פרל: השנה הוגשו 247 תלונות, כאשר מתוכן יש 112 מוצדקות.

אבשלום וילן: מתוך 187 תלונות שנגמר הטיפול בהן.

שאול יהלום: לגבי התלונות שנמצאו מוצדקות, מה הסנקציות שהוטלו על המעסיקים?

חיים כץ: תתן לנו גם את שמות המעסיקים.

חיים כץ: יש שם מעסיקים ממשלתיים?

עזי פרל: יש 5 תביעות ממוסדות ממשלתיים.

עזי פרל: 100 אנשים קיבלו פיצוי כספי ולא רצו לחזור למקום העבודה.

שאול יהלום: מהקרן?

עזי פרל: לא מהקרן.

עזי פרל: הם קיבלו פיצוי מהמעסיק.

שאול יהלום: כמה משכורות הם קיבלו?

עזי פרל: הם קיבלו בין משכורת אחת ל-5 משכורות.

שאול יהלום: האם אתה יכול להגיד לנו כמה אנשים חזרו לעבודה?

עזי פרל: 4 אנשים.

שאול יהלום: והמעסיק לא שילם פיצויים?

עזי פרל: נכון.

שאול יהלום: האם אתה רואה ב-4 אנשים שחזרו לעבודה כישלון של החוק?

שאול יהלום: אם כל מה שהצלחנו לעשות זה לתת כמה משכורות בלי להחזיר את האדם לעבודה, לפי דעתי נכשלנו.

שאול יהלום: אין פה גורם הרתעה.

עזי פרל: גורם ההרתעה הוא נכון.

עזי פרל: החזרה לעבודה זה השיקול של העובד עצמו.

שאול יהלום: נוכח הסנקציות ונוכח המספרים, האם אתה חושב שהמדינה מטפלת נכון בכל הנוגע לפיטורים של עובדים?

שאול יהלום: האם צריך לעשות יותר?

עזי פרל: אנחנו צריכים לעשות יותר, כדי שלא נגיע לסיטואציה הזאת של הפיטורים.

עזי פרל: צריך לעשות הרבה יותר בקרב המעסיקים עצמם, כדי שיעודדו את אנשי המילואים לצאת.

שאול יהלום: האם אתה מבקש מאיתנו משהו מבחינת החמרת החוק, בנוסף לפירסום אותם 112 מעסיקים?

עזי פרל: אני לא הייתי מבקש כרגע החמרה של הסנקציות, כי אם אלי יבואו שני אנשים לראיון, האחד עושה מילואים ביחידה לוחמת והשני לו, יכול להיות שאני אעדיף את זה שלא עושה מילואים.

אבשלום וילן: לכן צריך לשנות את החוק כך שיהיה אסור לך לשאול את זה.

אבשלום וילן: בארצות הברית אסור לך לשאול על גיל.

עזי פרל: יש ספקים שנותנים שירות למוסדות ממשלתיים.

עזי פרל: אני מציע שאם כאלה נמצאים אשמים, נטיל עליהם סנקציות מבחינה כלכלית.

אריה אלדד: התקבלה אתמול גם החלטה בוועדת חוץ וביטחון לפצות את אלה שמשרתים תקופות ארוכות החל מהיום ה-8.

איתן כבל: מדובר בקצינים מעל גיל 41.

שאול יהלום: חבר הכנסת אלדד, עד גיל 41 אין שום שינוי, כלומר האדם מקבל אחרי 26 יום 300 ₪.

שאול יהלום: קצינים מעל גיל 41 יקבלו מהיום ה-8.

אריה אלדד: יש כמה הצעות - חלקן מבורכות - ביחס להחמרת הענישה לגבי מעסיקים שמפטרים אנשי מילואים.

אריה אלדד: אני ער למה שאומר תת אלוף היימן, שאנחנו עלולים להגיע לקיצוניות ההפוכה.

אריה אלדד: עד שלא ניצור אווירה ציבורית שממש עוינת את אלה שמפטרים אנשי מילואים, או לחילופין לא מקבלים את אלה שמשרתים ביחידות קרביות, לא נפתור את הבעיה בחקיקה, גם אם היא חמורה מאוד.

אריה אלדד: אני אינני מסכים עם אבו שאמר שאסור לי כמעסיק לשאול את האדם מה הוא עושה במילואים, כי אני קיבלתי את האנשים על פי מה שהם עשו בצבא.

אריה אלדד: קיבלתי רופא של סיירת מטכ"ל, שני רופאים מהשייטת ורופא טייס.

איתן כבל: אני אספר לך סיפור של קצין בשיריון שכתב שהוא קצין ולא התקבל לעבודה.

אריה אלדד: את זה צריך לשנות על ידי שינוי האווירה הציבורית.

אריה אלדד: יש במדינת ישראל עוד מספיק מעסיקים שמקבלים אנשים לעבודה על סמך שירותם הצבאי, על סמך זה שהם הוכיחו את עצמם, על סמך זה שהם הגיעו ליחידות שמבחני הסף היו כך וכך.

אריה אלדד: יש חשיבות גם את זה לפרסם, גם את זה לטפח, כמו שיש חשיבות עצומה ליצור אווירה ציבורית עוינת כלפי אלה שמפטרים.

אריה אלדד: אני זוכר שאחרי 11 בספטמבר היו כל מיני איגודים כלכליים שתרמו לטובת הנפגעים, והעיתונות האמריקנית ואתרי האינטרנט פירסמו רשימות של אלה שלא תרמו.

אריה אלדד: צריך לקחת רק 10% מתקציב הפירסום בעיתון "במחנה" ובג'ינגלים בגלי-צה"ל כדי להוקיע את אלה שמפטרים.

אריה אלדד: צריך לקרוא לאזרחי ישראל כשהם הולכים לשתות קפה שיראו אם אותו מפעל קפה פיטר אנשי מילואים או לא, או כשהם הולכים להשתמש באיזה שהוא מוצר שידעו את הנתונים.

אריה אלדד: לזה קוראים פטריוטיזם, וזה בכלל לא בושה.

עידו שמיר: הבעיה העיקרית היא אי שוויון בנטל.

עידו שמיר: אי השוויון נובע לא רק מהשתמטות של האנשים, אלא מחוסר חקיקה ואכיפה.

עידו שמיר: המערכת הפוליטית והמערכות המבצעות לא אוכפות את עניין השירות השווה כי זה לא ערך.

עידו שמיר: העם הולך לאן שמוליכים אותו.

עידו שמיר: אני חושב שהמעסיקים והמשרתים הם באותו צד.

עידו שמיר: ראינו בברית המועצות, לאורך הרבה מאוד שנים, שכלכלה אי אפשר לנהל עם חוקים ועם ענישה, אלא צריך ליצור תנאים כלכליים כדי שיהיה כדאי לאנשים ולחברות להתנהג בצורה מסויימת.

עידו שמיר: צריך להשלים את הענישה עם פיצוי הולם למעסיקים.

עידו שמיר: אני מסכים למה שנאמר לגבי האווירה הציבורית שצריך ליצור.

עידו שמיר: היום המעסיקים מקבלים פיצוי של בערך 50,60 אחוז על העלות שעולה להם העובד.

עידו שמיר: על כל יום מילואים שעושה עובד שלהם הם מפסידים.

עידו שמיר: מדד מתאים הרבה יותר לחישוב זה לא השכר ברוטו, אלא ההכנסה הממוצעת לעובד.

עידו שמיר: אם תעניש את המעסיק, הוא ימצא סיבה אחרת לפטר את העובד.

עידו שמיר: צריך לזכור שפיטורים בגלל שירות מילואים זה לא שחור ולבן, כי קשה מאוד להגיד אם עובד מסויים פוטר בגלל שירות מילואים או בגלל סיבה אחרת.

עידו שמיר: המשרתים לא מקבלים היום תגמול הולם עבור שירות המילואים, הם מקבלים רק פיצוי חלקי על אובדן הכנסה ישירה.

עידו שמיר: הם לא מקבלים פיצוי על העבודה הקשה שהם עושים, על הסיכון, על אובדן זמן פנוי ועל אובדן הכנסה פוטנציאלית.

עידו שמיר: צריך לזכור שלא מדובר רק בפיטורים אלא גם באי קבלה לעבודה ובאי קידום.

עידו שמיר: אם עובד מבלה חלק גדול משנת העבודה בשירות מילואים, אז קשה לו להתקדם בחברות שמקדמות אנשים לפי התמורה שלהם למקום.

שאול יהלום: כמה פורומים מטפלים באנשי המילואים?

עידו שמיר: אני לא יודע.

עידו שמיר: אני מכיר רק את הפורום שלי.

שאול יהלום: האם אתם דנים על זה יחד עם משרד הביטחון?

אריאל היימן: אני נמצא בקשר רצוף עם תנועת בלת"מ וגם עם פורום מג"דים ומח"טים.

אריאל היימן: אני עצמי איש מילואים.

אריאל היימן: אני השתחררתי בדרגה זוטרה.

אריאל היימן: את רוב חיי הצבאיים עשיתי בשירות מילואים.

אריאל היימן: מוניתי לתפקיד הזה לתקופה של שנתיים.

אריאל היימן: התנועות השונות נפגשו עם סגן שר הביטחון הקודם.

אריאל היימן: צריך לזכור שכל האנשים בתנועות האלה מטפלים פעם אחת באנשי מילואים כמפקדים, ופעם אחרת כשהם פושטים את מדיהם.

שאול יהלום: לא התכוונתי במובן הפורמאלי.

שאול יהלום: רציתי לדעת אם מישהו אצלכם מיישם את הרעיונות שלהם.

אריאל היימן: בהחלט.

שאול יהלום: האם נבדק על ידכם הרעיון של פיצוי המעסיק בגובה העלות של העובד?

שאול יהלום: זה הועבר לביטוח לאומי?

שאול יהלום: האם קיבלתם תשובות?

שאול יהלום: האם יש דו-שיח ביניכם?

אריאל היימן: בוודאי.

אריאל היימן: אני עוסק היום בתוך הצבא בבחינה כוללת של נושא המילואים.

אריאל היימן: בתוך הוועדה יושבים אנשי מילואים.

עידו שמיר: יש שלושה דברים שצריך לעשות.

עידו שמיר: קודם כל זה חלוקה שווה של הנטל.

עידו שמיר: אפשר לעשות פה עוד הרבה דברים בחקיקה ובאכיפה.

עידו שמיר: אם 10% עושים בבמוצע 10 יום, אז 100% עושים יום.

עידו שמיר: ברגע שאנשים עושים יום בשנה, יומיים בשנה או אפילו שלושה ימים מילואים בשנה, אז אין בעיה כי לא יפטרו אותם.

עידו שמיר: שני הנושאים האחרים שכרוכים בעלות תקציבית זה תגמול הולם למשרתים ופיצוי ראלי למעסיקים.

אריאל היימן: אין פיצוי למעסיקים.

עידו שמיר: היום יש פיצוי חלקי על ידי זה שהם מקבלים את שכר הברוטו של העובד.

אהוד יתום: צריך להזדהות עם מי שמשרת ביחידות קרביות ועם מי שעושה מילואים, כדי להעביר את האווירה ששוררת פה בחדר לרחוב.

אהוד יתום: אז, אולי, נקצור את הפירות.

אהוד יתום: אני מכיר הרבה מאוד משרדים שמקבלים אנשים בגין היותם חיילים קרביים, לא להיפך.

אהוד יתום: יכול להיות שיש מקרים בודדים של אנשים שכתבו שהם מ"פ בשריון ולא התקבלו, אבל אלה מקרים מעטים.

אהוד יתום: זה לא צריך לשנות את רוח ההתנדבות.

אהוד יתום: אני למדתי שלהיא

אהוד יתום: בק כדי שיהיה שוויונות בנטל זה דבר שחבל על הזמן.

אהוד יתום: במכללה לביטחון לאומי ישב לידי קצין מעולה מהעדה הדרוזית בשם נביל מרי, שאמר לי: "אתם היהודים מטומטמים.

אהוד יתום: כשאני התגייסתי לצבא, חברי המוסלמים והנוצרים הלכו לאוניברסיטה, התחתנו והולידו ילדים.

אהוד יתום: כשחזרתי משירות חובה אני נותרתי בלא כלום והם כבר היו בעלי תואר אקדמי, עם אישה ושני ילדים".

אהוד יתום: כשהוא אמר לי את זה הבנתי ששוויוניות זה דבר שמאוד קשה להיאבק בו.

אהוד יתום: שוויוניות לא יכולה להתרחש בשום עולם מודרני.

אהוד יתום: צריך להיאבק בעניין הזה בדרכים אחרות.

אהוד יתום: יש שלושה גורמים שיכולים לשנות את המצב והם: א.

אהוד יתום: להעביר את האווירה הציבורית, כדי שהרחוב ידבר אחרת בתחום הזה ב.

אהוד יתום: לאכוף את העניין הזה ג.

אהוד יתום: להוקיע את אלה שנגדנו.

אהוד יתום: אני הייתי רוצה להגיע למצב שבו יהיה חוק הגנה על מילואמניקים, כמו שיש חוק הגנה על נשים בהריון.

אהוד יתום: איך להגיע לזה?

אהוד יתום: אני מעריך שניתן להגיע לזה בצורה כזו או אחרת.

מתן וילנאי: אני עוסק בעניין משנת 1985.

מתן וילנאי: מערכת הביטחון נכשלה בטיפול בחיילי המילואים.

מתן וילנאי: היא מנסה לפצות.

מתן וילנאי: הייתי 4 שנים ראש אכ"א, עסקתי בזה, אני יודע על מה אני מדבר.

מתן וילנאי: אנחנו נכשלנו בזה.

מתן וילנאי: בקלילות מחוקקים חוקים שמזיזים את ימי המילואים.

מתן וילנאי: למה 36 יום ולא 35 יום?

מתן וילנאי: מה היום הזה ייקבע?

מתן וילנאי: בקלילות משחקים עם זה.

מתן וילנאי: הגיעו ל57 ימים.

מתן וילנאי: אני כסגן הרמטכ"ל לא הסכמתי לחתום על 40 ימים.

מתן וילנאי: אחרי זה התחרטו על מה שקבעו.

מתן וילנאי: זה רק מראה באיזה קלילות עוסקים בזה.

מתן וילנאי: כל החוקים שעוסקים בפיצוי תקועים.

מתן וילנאי: למה?

מתן וילנאי: אין תשובה לזה.

מתן וילנאי: זה כישלון מחפיר שמתחיל במאי 1949 שכולנו שותפים לו.

מתן וילנאי: לזה צריך לתת מענה.

מתן וילנאי: הכל זה כסף.

מתן וילנאי: הכסף הזה נמצא וצריך לתת אותו.

מתן וילנאי: צריך לתת פיצוי אמיתי למעסיקים, פיצוי מוגזם לאנשי המילואים, כי אין חלוקת נטל שווה.

מתן וילנאי: התנדבת לצנחנים בגיל 18, שילמת את המחיר עד גיל 40.

מתן וילנאי: ככה זה.

מתן וילנאי: הלכת להיות טייס, אתה טייס עד שאתה מפסיק לטוס.

מתן וילנאי: אנשי המילואים מאושרים ביחידות שלהם.

מתן וילנאי: אני מכיר את זה היטב.

מתן וילנאי: פיקדתי על עשרות יחידות מילואים.

מתן וילנאי: זה מועדון חברתי.

מתן וילנאי: זה לא אומר שלא צריך לפצות אותם.

מתן וילנאי: זאת הסיבה שצריך לחוקק חוקים שיטפלו בנושא שעולה כאן בצורה הרבה יותר דרסטית.

מתן וילנאי: חבר הכנסת אבו וילן ואנוכי העברנו חקיקה בנושא אלימות במגרשי הספורט ב-10 חודשים.

מתן וילנאי: אמרו שזה מסובך, שזה תקוע 30 שנה, ובכל זאת ב-10 חודשים העברנו את זה.

מתן וילנאי: למה?

מתן וילנאי: כי אמיר רנד נדרס במשחק של מכבי חיפה.

מתן וילנאי: עד היום הוא מפרפר בין החיים למוות.

מתן וילנאי: יסבירו לנו אנשי הפרקליטות כל מיני כללים ששמעתי אותם, אבל צריך לסיים את הנושא של המילואימניקים .

מתן וילנאי: צריך, אדוני היושב-ראש, לקבוע לוחות זמנים לחוקים שלנו, כאשר כל חצי שנה נבדוק את עצמנו.

מתן וילנאי: צריך לקבוע מה משיגים במושב שנפתח ב12 במאי, מה משיגים במושב שאחרי זה, כדי שאנשי המילואים ירגישו שמתייחסים אליהם ברצינות.

חזקיה ישראל: אנחנו בהתאחדות התעשיינים מתנגדים לפיטורים של חיילי מילואים.

חזקיה ישראל: יש שורה של בעיות שעולות מעת לעת בוועדות תעסוקה.

חזקיה ישראל: פרסמנו את החוק שתוקן לפני שנה, כדי שכל המעסיקים ידעו שקיים חוק כזה.

חזקיה ישראל: אני מסכים עם עזי שפרק הזמן הוא קצר.

חזקיה ישראל: אנחנו פעילים הן בוועדות תעסוקה והן בוועדות ציבוריות.

חזקיה ישראל: בשנה האחרונה הוצעו מספר הצעות כדי לפצות את אנשי המילואים.

חזקיה ישראל: כפי שאמר חבר הכנסת מתן וילנאי, בסופו של דבר הבעיה היא בעיה תקציבית.

חזקיה ישראל: הוצעו מספר הצעות על ידי המוסד לביטוח לאומי כדי לשפות את אותם מעטים שיוצאים למילואים.

חזקיה ישראל: יש מספר הצעות שאפשר להביא לוועדה ולהציג אותן.

חזקיה ישראל: בסופו של דבר הדבר נגמר באמירה של אגף התקציבים שאין תקציב, והדברים תקועים כבר מספר שנים.

חזקיה ישראל: אנחנו נשמח לסייע בכל דרך אפשרית כדי לשפות את אנשי המילואים, וכדי ליצור אווירה טובה שמעודדת אנשים שמשרתים במילואים.

מתן וילנאי: באיזה היקף כספי מדובר כשאומרים שאין תקציב?

חזקיה ישראל: יש סדרה של הצעות שנידונו בוועדה ציבורית של הביטוח הלאומי, שאני עומד בראשה.

חזקיה ישראל: אני יכול להעביר ליושב-ראש הוועדה את ההצעות עם תגי המחיר.

חזקיה ישראל: אנחנו נשמח לפעול ולקדם את הדברים האלה.

זאב בוים: האלוף במילואים מתן וילנאי, שמכיר את העניין הזה, מודה שעד עכשיו לא הצליחו לתת מענה ראוי.

זאב בוים: הכל זה כסף.

זאב בוים: על זה זה נפל.

זאב בוים: אתה בא ואומר "בואו ב-12 במאי נקבע לוח זמנים".

זאב בוים: יש עכשיו כסף?

זאב בוים: אין כסף.

מתן וילנאי: לא מקובל עלי.

זאב בוים: אתה היית שר בממשלה רק לפני חצי שנה.

מתן וילנאי: אמרתי את אותם הדברים.

זאב בוים: אמרת את אותם הדברים אבל לא עשית שום דבר.

מתן וילנאי: עשינו הרבה.

זאב בוים: באופוזיציה אתה יכול לדבר.

חיים כץ: מהוויכוחים האלה רק המילואימניקים יפסידו.

זאב בוים: תראו מה קרה עם חיילים משוחררים שהגישו תביעות לוועדות התעסוקה על פיטורים.

זאב בוים: בשנות ה-90 התביעות נעו בין 60 ל-80.

זאב בוים: ב-2001 יש קפיצה של פי 2 או יותר, וב-2002 יש קפיצה ל247.

זאב בוים: שלושה מרכיבים הביאו לקפיצת מדרגה במספר התביעות.

זאב בוים: א.

זאב בוים: גיוס מילואים בהיקף הרבה יותר גדול ב.

זאב בוים: המצב הכלכלי הקשה ג.

זאב בוים: מודעות יותר גדולה לנושא הספציפי הזה.

זאב בוים: מול היקף כזה של תביעות יש תוצאות די מרשימות בכל הקשור להגנה על חיילי המילואים.

זאב בוים: אחד הדברים שאני מזהה כבעיה, שאני חושב שיש לה פתרון, היא שלא כל חייל מילואים יכול לבוא עם עורך דין צמוד.

זאב בוים: ועדות התעסוקה זה בית משפט, וההחלטות שלהן הן החלטות מחייבות כמו של בית דין לעבודה.

זאב בוים: לחלק לא מבוטל מהמעסיקים יש את היכולת ואת האפשרות ללוות את עצמם עם עורך דין.

זאב בוים: חייל המילואים בדרך כלל יבוא בלי עורך דין.

זאב בוים: אנחנו סיכמנו במערכת הביטחון שנגייס עורכי דין שיסייעו לחיילי מילואים מפוטרים שתובעים בוועדות התעסוקה.

זאב בוים: בגלל המצב של הפיטורים נוצר מצב שחברי הכנסת באים ואומרים "בואו נלחץ על המעסיקים ולא נאפשר להם, כלומר נגדיל את הקנסות ואת הלחץ עד שלא יהיה כדאי להם".

זאב בוים: החוק שאומר שאסור למעסיק לחקור את העובד אם הוא עושה מילואים או לא זה לא העניין.

זאב בוים: כל העניין הזה תפור מיסודו.

511: הממשלה תמכה בחוק הזה.

זאב בוים: זה שהוא עבר בטרומית זה לא אומר שהממשלה תמכה בזה.

511: הממשלה הקודמת תמכה בהצעת החוק הזאת.

511: האם אני מבין ממך שהממשלה הזאת תתנגד להצעת החוק הזאת?

זאב בוים: אני אמרתי את דעתי.

זאב בוים: אני לא יודע מה היתה עמדתה של הממשלה לגבי הצעת החוק שלך.

זאב בוים: יש לה רציפות?

511: אני חושב שגם אתה הצבעת בעדה בכנסת הקודמת.

זאב בוים: אני לא מאמין שהצבעתי בעד זה, כי זה נראה לי..

511: אתה חושב שהממשלה הנוכחית תתנגד להצעת החוק הזאת?

זאב בוים: אם זה יבוא, אני אגיד שזה לא נראה לי.

זאב בוים: זה לא הכלי שבאמצעותו נטפל בעניין.

זאב בוים: מה יעזור לך שיהיה חוק שלא יישמו אותו?

זאב בוים: אנחנו צריכים להיות זהירים גם בעניין המעסיקים.

זאב בוים: אסור לנו לגרום למצב שמעסיקים לא יעסיקו מלכתחילה אנשים שמשרתים במילואים.

זאב בוים: אם נטיל עליהם סנקציות של עוד 5 משכורות או עוד 10 משכורות, נשיג משהו בצד אחד אבל נפסיד בצד השני.

זאב בוים: צריך גם איזון.

זאב בוים: יכול להיות שלא החמרנו מספיק עם אלה שמפטרים חיילי מילואים.

זאב בוים: הבעיה הגדולה זה לא רק חלוקת הנטל, שזאת בעיה גדולה, אלא יותר התחושה של חייל המילואים שהוא פראייר.

זאב בוים: זאת ההרגשה של מרבית חיילי המילואים.

זאב בוים: זה מעבר לסוגייה של התגמול הכספי.

זאב בוים: יש תגמולים שחברה נותנת, שזה לא בהכרח בכסף.

זאב בוים: אם היינו יכולים, אולי היינו צריכים לעשות צבא קבע מקצועי.

זאב בוים: גם אם היה לנו כסף לא היינו עושים את זה, אבל לפחות היינו יכולים לתגמל בתגמול כספי ראוי יותר כל מיני תחומים שנוגעים לשירות.

זאב בוים: יש תגמולים שהם לא כספיים והם חשובים, שזה הערכה ושינוי של התפיסה של החברה.

זאב בוים: היה פעם דבר כזה, הוא נעלם כי גם החברה השתנתה.

זאב בוים: אנחנו לזה חייבים לחזור.

זאב בוים: אחד הנושאים שאני אחראי עליו זה נושא המילואים.

זאב בוים: אני מתחיל להיכנס חזק לעניין הזה.

זאב בוים: אני מקווה שבנושא הזה אני אצליח.

זאב בוים: ניתן לעשות הרבה כדי לטפל בעניין הזה ולתת לחיילי המילואים את ההרגשה שהם רצויים בחברה והם לא פראיירים.

אהוד רצאבי: הענשה של מעסיקים שמפטרים לא יכולה להיות הענשה אזרחית.

אהוד רצאבי: אם תטיל על "אמדוקס" קנס של 50 אלף שקל זה לא מה שיזיז לה.

אהוד רצאבי: לדעתי צריכה להיות ענישה פלילית, עם אחריות של מנהל לכל מחדל שכזה.

אהוד רצאבי: ברגע שזה פלילי יש בזה הרבה יותר הרתעה.

אהוד רצאבי: אנחנו צריכים לחשוב למה מעסיק מפטר עובד.

אהוד רצאבי: השיקול הוא שיקול כלכלי.

אהוד רצאבי: אותו מעסיק שקם בבוקר קם כדי להרוויח כסף, וברגע שיש לו עובד שיוצא ל40 או 50 יום בשנה מילואים הוא ימצא דרך לפטר אותו.

אהוד רצאבי: אנחנו יודעים את זה גם מפיטורים של נשים בהריון.

אהוד רצאבי: אני לא חושב שאותו עובד ירגיש נוח לחזור לאותו מקום, כי המעביד יתנכל לו בין כה וכה.

אהוד רצאבי: אם המעסיק ישאל אותו אם הוא עושה מילואים או לא עושה מילואים זה דבר שיפתור את הבעיה בשלב הראשון, אבל בשלב השני כשיקראו לו למילואים הוא יפטר אותו.

אהוד רצאבי: השיקול צריך להיות שיקול כלכלי – האם אנחנו יכולים, מצד אחד, להקל את הנטל של המעסיקים עצמם על ידי זה שנפצה אותם כספית, ומצד שני האם אנחנו יכולים לייעל את מנגנון הצבא.

אהוד רצאבי: הצבא לא פועל היום כיחידה כלכלית.

אהוד רצאבי: ברגע שימי מילואים יהיו יקרים יותר כך הוא יתייעל יותר.

אהוד רצאבי: אם נטיל סנקציות דווקא על הצבא על ידי זה שכל יום מילואים יעלה הרבה כסף, הצבא יצמצם את ימי המילואים שהוא רוצה לקרוא לאותם אנשים.

אהוד רצאבי: זה יקל על המעסיקים והם יפטרו פחות אנשים.

דני יתום: אני לא חושב שהבעיה מונחת רק לפתחו של משרד הביטחון, היא מונחת גם לפתחה של החברה הישראלית.

דני יתום: אנחנו, בתור מי שאמורים לטפל בסוגיות של החברה הישראלית, צריכים לטפל בזה.

דני יתום: מתן, לא רק משרד הביטחון נכשל, כל החברה הישראלית נכשלה.

דני יתום: כסף אמנם נראה שיענה על הכל, אבל צריך לעשות סדר עדיפויות.

דני יתום: אפשר להיכנס לאובר-דרפט בכסף, לא לאובר-דרפט בהון אנושי.

דני יתום: אנחנו עלולים להגיע למצב שהחובות הכספיות תשארנה במאזן, אבל לא יהיה למי לקרוא.

דני יתום: אני קצת מגזים בעניין הזה, אבל המוטיבציה הולכת ונשחקת.

דני יתום: היא הולכת ונשחקת מכל מיני סיבות.

דני יתום: אני מקבל שצריך לנסות ולהביא לשינוי בהתייחסות של החברה למשרתים.

דני יתום: זה תהליך ארוך.

דני יתום: בינתיים הבעיה רובצת לפתחנו.

דני יתום: אנחנו לא יכולים לסמוך אך ורק על שינוי נורמטיבי בחברה הישראלית, צריך לפעול כדי שזה יקרה.

דני יתום: זה לא יקרה מחר, גם אם נגייס את כל התקשורת לעניין הזה.

דני יתום: לא רק צריך להטיל סנקציות על המעסיקים שמפטרים, אלא גם צריך לתת תמורות למי שמעסיקים אנשי מילואים.

דני יתום: צריך למצוא דרך לעשות את זה.

דני יתום: האיזון יהיה בכך שמצד אחד תהיה שורה של סנקציות, ומצד שני נציג שורה של עידודים, שורה של תמורות שתוכלנה לסייע.

דני יתום: נכון שאי אפשר יהיה להגיע לשוויון מלא, אבל מוכרחים לחתור לשוויון, גם אם הוא יהיה חלקי.

דני יתום: חייבים לחתור כדי לשנות את המצב, כי המצב היום הוא רע, ובינו ובין שוויון מלא יש דרך ארוכה.

דני יתום: כשהיינו צריכים לגייס חיילי מילואים, היינו פונים למטה הכללי והיינו מקבלים.

דני יתום: צריך להביא לכך שכל יום מילואים יהיה יקר יותר, ואז האצבע שחותמת על צו הגיוס תחשוב פעמיים.

דני יתום: מערכת הביטחון יכולה לעשות עוד כדי למצות יותר ימי מילואים לא רק על אותן כתפיים ספורות, אבל אנחנו ככנסת צריכים לחפש את הדרכים, שחלקן כבר מוגדרות על ידי חלק מאיתנו, שהמשמעות שלהן זה עוד כתפיים להניח עליהן את הנטל.

דני יתום: ומי כמוך, חבר הכנסת יהלום, יודע שלא כל בני העשרה משרתים בצה"ל.

דני יתום: אין לי ספק שדרך מדינית אחרת תביא לכך שניתן יהיה להביא להפחתה ניכרת בנטל הביטחוני על צה"ל, על מערכת הביטחון ועל אנשי המילואים.

חיים כץ: אני שמח שהנושא עלה.

חיים כץ: צר לי על מה שעושים לאנשי המילואים.

חיים כץ: נרגעתי יותר כששמעתי את המספרים.

חיים כץ: מה שאנחנו עושים פה זה מסמוס העניין.

חיים כץ: אנחנו הולכים לפוליטיקה, למדיניות.

חיים כץ: גם אנשי המילואים ממסמסים את העניין.

חיים כץ: צריך לקחת נקודה אחת.

חיים כץ: יותר מידי זה לא טוב.

חיים כץ: בכנסת משחקים בפוליטיקה.

חיים כץ: לאנשי המילואים יש בעיה אמיתית.

חיים כץ: אם אתם רוצים לפתור בעיה אתם צריכים לסמן נקודה.

חיים כץ: אל תספר לנו סיפורים על מצב ביטחוני, על מצב כלכלי, על מצב תעסוקתי.

חיים כץ: המצב קשה, אבל צריך להתמקד בעניין.

חיים כץ: אני בא ממפעל "קטן".

חיים כץ: כל עובד תרם שעתיים, 5 שעות או יומיים כדי להשלים את שכר האנשים שהולכים למילואים.

חיים כץ: צריך לעגן בחוק את מניעת הפיטורים של אנשי המילואים.

חיים כץ: תעודת קצין זה לפחות תעודה אקדמית.

חיים כץ: יש לזה הערכה.

חיים כץ: לא מפטרים אנשים בגלל שהם קצינים, להיפך הדבר.

חיים כץ: יש לי 3 בנים שהם קצינים.

חיים כץ: הם לא ייפגעו בגלל שהם קצינים.

חיים כץ: אולי תהיה להם העדפה בגלל שהם קצינים.

חיים כץ: אתם, אנשי המילואים, צריכים להגיד "אל תתנו לנו יותר מידי.

חיים כץ: זה מה שאנחנו רוצים, זה מה שחשוב לנו".

חיים כץ: זה יכול להיות הסדק בקיר, שדרכו אחר כך נמשיך לשאר הדברים.

יוסי לוי: נדמה לי שנקודת התורפה היא 21 הימים שאחרי שירות המילואים.

יוסי לוי: רוב הפניות המוצדקות מתמקדות ב21 יום שאחרי סיום המילואים.

יוסי לוי: שם צריך למקד את הנושא התקשורתי.

צפיה גילת: אני בשם מגזר היצרנים הקטנים אומרת שהמגזר שלנו מתחייב לא לפטר אנשי מילואים בגין שירותם במילואים.

צפיה גילת: אותם יצרנים מעדיפים את אותם אלה שמשרתים במילואים תקופה ארוכה, כי הם מכירים את האיכות שבהם.

צפיה גילת: דווקא הם אינם מפטרים.

צפיה גילת: צריך לזכור שיש פרופורציות לעניין.

צפיה גילת: אנחנו נמצאים במצב כלכלי מאוד קשה, שחלק מהעניין זה פיטורים.

צפיה גילת: למרות שבעסקים הקטנים הדבר האחרון זה שמפטרים, לפעמים אין ברירה.

צפיה גילת: לפעמים מקשרים את עניין הפיטורים לשירות המילואים.

צפיה גילת: לא זו המגמה.

צפיה גילת: אותם עסקים קטנים הם ספקים, שלעיתים הם עצמם הולכים למילואים.

צפיה גילת: קורה להם שהם לא מקבלים עבודות בגלל שהם הולכים למילואים.

צפיה גילת: זאת גם בעיה.

צפיה גילת: אני מסכימה שצריך ליצור אווירה כך שתהיה בושה לאדם לפטר איש שמשרת במילואים.

צפיה גילת: צריכים גם להתייחס למצב של עסק קטן שמבקש דחייה של הגיוס של העובד ולא נענים לבקשתו כי הוא עסק קטן.

צפיה גילת: כשבא עסק גדול משחררים את העובד, אבל כשבא עסק קטן לא נענים לבקשתו, ואז הוא יוצא אשם.

רועי רון: חבל שסגן שר הביטחון איננו כאן.

רועי רון: הזמנתם בסך הכל שתי תנועות – פורום מג"דים ובלת"מ.

רועי רון: לפחות אפשר לכבד ולהקשיב למה שיש לאנשי המילואים להגיד.

רועי רון: הארכת ימי המילואים ל32 יום זה תרגיל נבזי.

רועי רון: מדובר ב-25 יום שהיו לפני כן.

רועי רון: זה שהיה מותר לגייס ל-30 יום על פי החוק זה נכון, אבל בשורה התחתונה המסר לאנשי המילואים הוא שבמקום לפתור את הבעיה הם מקבלים עוד שבוע.

רועי רון: לקצינים מעל גיל 41 עוד 1000 ₪ או 2000 ₪ לא משנה את זה שעוד 4, 5 שנים הם יגיעו ל-30 יום, ל-32, יום, ל57 יום.

רועי רון: הם ייעדרו מהמשפחה, מהילדים, מהעבודה , מהלימודים לעוד 4,5 שנים.

רועי רון: זה מה שחשוב.

רועי רון: זה המסר ששידרה אתמול ועדת החוץ והביטחון.

רועי רון: יש הרגשה בקרב חיילי המילואים שוועדת חוץ וביטחון והפוליטיקאים לא מעמידים את הצבא במקום ודורשים ממנו להציג את כל האלטרנטיבות שיש, ויש אלטרנטיבות.

רועי רון: אם היו דורשים את האלטרנטיבות, היה אפשר למצוא פתרונות.

רועי רון: לוועדת העבודה והרווחה יש תפקיד מכריע בשימור של גרעין המשרתים ובהרחבה שלו.

רועי רון: אנחנו עוד לא הגענו לרמה כזאת שאנשי המילואים לא ייפגעו בכל מערכות החיים.

רועי רון: אני לא מדבר כרגע על תגמול, שזה דבר חשוב מעין כמוהו.

רועי רון: אנחנו לא מבינים למה אנשי המילואים לא מקבלים תשלום עבור ימי שישי ושבת.

רועי רון: אחוז מאוד גבוה מאנשי המילואים מקבלים שכר מינימום.

רועי רון: יש היום נוסחאות לחישוב בביטוח הלאומי שאנשי המילואים נפגעים כלכלית בצורה מאוד משמעותית.

רועי רון: יש הצעה של מוסי רז ושל אבו וילן להעלות את הסף המינימאלי לתשלום דמי מילואים למשכורת ממוצעת במשק.

רועי רון: זה דבר חשוב מעין כמוהו.

רועי רון: זה משדר למילואימניקים שאיכפת, זה מעלה מוטיבציה, זה מפחית השתמטות.

רועי רון: יש את העניין של ימי שישי ושבת שלא משלמים.

רועי רון: יש עוד שורה שלמה של דוגמאות.

רועי רון: כל אלה זה בסמכות ועדת העבודה והרווחה.

רועי רון: דיבורים על חיבוקים, על ליטופים ועל הבנות זה לא מה שעוזר.

שאול יהלום: אתה נמצא בקשר שוטף עם קצין אלוף ראשי?

רועי רון: אנחנו נמצאים גם איתו בקשר.

רועי רון: עם כל הכבוד לו, הוא לא יכול לחוקק חוק שיקבע ששכר המינימום.

רועי רון: .

שאול יהלום: הוא יכול לרכז את העניין.

רועי רון: יש הצעות חוק, הוא לא צריך לרכז את העניין.

אבשלום וילן: רועי רון צודק ב-100%.

אבשלום וילן: החוק שרועי דיבר עליו זה חוק שבאתי איתו לשר האוצר הקודם.

אבשלום וילן: אמרנו שאם המערכת תעשה בהדרגה כך שהתשלום יהיה לפי שכר ממוצע, זה יהווה איזה שהוא שידור למילואימניקים שהולכים לקראתם.

רועי רון: אמר סגן שר הביטחון שאין כסף.

רועי רון: צריך לזכור שהכל שאלה של סדר עדיפויות.

רועי רון: תפסיקו לספר לנו סיפורים שאין כסף, זה לא עובד.

שאול יהלום: אנחנו חייבים להתריע בפני משרד הביטחון, בפני צה"ל על העניין של חלוקה יותר שווה של הנטל.

שאול יהלום: כל אחד יעשה את כל מה שהוא יכול לעשות.

שאול יהלום: צריך גם לשדר כבוד, הערכה והוקרה לחיילנו וקצינינו המשרתים בשירות המילואים.

שאול יהלום: בישיבה היום נאמר שצריך לפרסם את הזכויות ואת העוברים על החוק.

שאול יהלום: נאמר גם שצריך שני פיצויים ראליים: פיצוי יותר ראלי למעסיקים, ותגמול יותר רציני למשרתים.

שאול יהלום: אתם מוזמנים בעוד 3 חודשים להצעות קונקרטיות.

רועי רון: 80% מהעבודה, אם לא 90%, זה של הממשלה, לא של הצבא.

שאול יהלום: נמצא פה מ"פ במילואים שפוטר.

אילן אטיאס: אני ב-14 החודשים האחרונים סגרתי 130 יום מילואים.

אילן אטיאס: אני בוחר נקודה אחת, כמו שחבר הכנסת כץ אמר, וזה התגמול.

שאול יהלום: אתה פוטרת?

אילן אטיאס: כן.

אילן אטיאס: אני זכיתי להיות אחד מאותם 112 שזכו.

אילן אטיאס: החוק אומר שהפיצוי יהיה מ-1 עד 5 משכורות, אבל אני זכיתי בפחות מאחת.

שאול יהלום: ולא החזירו אותך לעבודה?

אילן אטיאס: לא חזרתי לעבודה כי לא רציתי.

אילן אטיאס: הודעתי למעסיק שאני עושה הרבה מילואים, לא הסתרתי שום דבר.

אילן אטיאס: אני אדבר אך ורק על התגמול.

אילן אטיאס: אם משלמים אז מעריכים אותך, ואם נותנים לך יודעים שאתה שווה.

אילן אטיאס: אני מחפש היום עבודה.

אילן אטיאס: עכשיו, כשסיימתי 33 יום בג'נין ועוד שבוע של תרגיל בדרום, קיבלתי סך של 119 ₪ ליום.

אילן אטיאס: מדובר בפעילות אינטנסיבית של 24 שעות ביממה.

אילן אטיאס: בסופו של דבר כשאתה חוזר הביתה אתה נספר בביטוח לאומי כמו אחד שעשה פעילות אחרת, כמו אחד שהשתמט.

אילן אטיאס: באוניברסיטה כשלמדתי אף אחד לא בא לקראתי.

אילן אטיאס: זה נכון שדחו לי קצת עבודות, אבל אני עד היום סוחב עבודות מ"חומת מגן".

אילן אטיאס: מה שמעניין אותי כרגע זה התגמול.

שאול יהלום: כיושב-ראש ועדה בכנסת אני מוחה על כך שפיטרו אותך ועל הפיצוי הנמוך שקיבלת.

שאול יהלום: אנחנו רואים את הפיצוי כקנס, והיינו מצפים שתקבל את המקסימום.

שאול יהלום: אנחנו מצטערים שקיבלת את המינימום.

שאול יהלום: אנחנו מתנצלים על כל מה שקרה, ומוקירים אותך על כל ימי המילואים הרבים שאתה משרת.

שאול יהלום: כל מה שדיברנו כאן בוועדה היה כדי למנוע את מה שקרה לך מלקרות לאחרים.

שאול יהלום: אנחנו נעסוק בעניין הזה בישיבה מיוחדת.

שאול יהלום: ממנה נצא במסקנות מעשיות.

חיים כץ: אפשר לדעת מי המעסיק?

אילן אטיאס: א.צ. שיווק.