ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 92, 2004-07-19 09:30

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מחכים לאנשים האחרים שבשער אז ננצל את ההזדמנות ובינתיים נראה מי יושב איתנו.

מל פולישוק-בלוך: הישיבה הזאת נקבעה כבר מזמן ופשוט מסיבות טכניות זה נדחה, אבל אחרי שאנחנו היינו באריאל בסיור אני התלהבתי וחשבתי שכדאי שכמה שיותר עיריות תכרנה את התוכנית שתיכף נשמע עליה.

מל פולישוק-בלוך: התזה שלי פה בועדת המדע אומרת שהטכנולוגיה, המדע, המידע, הם הכלים העיקריים שלנו במאה ה-21, אנחנו הגענו לתקופה שבה המשאב העיקרי של מדינת ישראל זה אותו הון אנושי, אותה קופסה שחורה או לבנה, תלוי בראייה, מלאה או ריקה, איך שתקראו לזה, חיובית או שלילית, תלוי מה אנחנו עושים עם זה, והגענו לתקופה שמה שאנחנו נעשה עם ההון האנושי שלנו זה מה שיקבע את העתיד של המדינה.

מל פולישוק-בלוך: ואני חושבת שעם הכוחות שיש פה במדינת ישראל, עם היכולת העצומה, עם הפוטנציאל האדיר הזה, אנחנו נעשה עוול לנו ולילדים שלנו אם לא נעשה בזה שימוש.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שמצאנו כאן כלי יוצא מן הכלל, עשוי היטב וחובתנו להפיץ את זה.

מל פולישוק-בלוך: קיוויתי שיהיו פה יותר ראשי עיר, אבל אני מבינה שראשי הערים שלכם סומכים עליכם שאתם תביאו את הרעיונות.

מל פולישוק-בלוך: צריך את החזון של ראש העיר אבל בלי האנשים בשטח זה פשוט לא יתבצע, אז התפקיד שלכם זה לבוא עם החזון, להדביק בחיידק הזה את ראש העיר שלכם ולהראות לו שיש כלים ויש עשייה ואני בטוחה שהאיש הזה יתנדב לבוא לכל ראש עיר כדי למכור את מרכולתו.

2482: ראשית אני רוצה לתת לכל אחד מהמשתתפים את המצגת, יש פה את כל הנקודות שאני רוצה להציג, מהחזון דרך המימוש ודרך ההרחבה של זה גם במובן של הפיזיביליטי הכלכלי וגם לקבלת החלטות ברמה לאומית, מה צריך לעשות מעבר להצגת פרוייקט של מה עשינו.

מל פולישוק-בלוך: אני מציעה שתתחיל במצגת שלך ואחר כך נדבר על הרמה הלאומית ומה אפשר לעשות מעבר.

2482: באריאל כמודל לאומי עשינו גם את כל העבודה הזאת.

2482: אנחנו בעיקר מראים את מערכות החינוך, המערכת הכי תשתיתית שיש בישראל עם כל הכבוד לכבישים וכל הכבוד לגשרים, זה החינוך.

2482: אם אין חינוך לא יהיה לנו דור עתידי ועל כן הפרוייקט שנקרא "עיר חכמה" מושתת, אתם תיכף תראו בתום הסרט הזה את הרציונאל שלו.

2482: הנה נגמר הסרט, שתי דקות.

2482: אנחנו נרוץ קדימה עם השקפים.

2482: כולם מדברים על פער דיגיטלי, כולם יודעים לאתר את זה, כולם יודעים להגיד מה הסימפטומים, אבל איך אנחנו מתמודדים עם פער דיגיטלי זאת השאלה.

2482: מה אנחנו עושים כדי לצמצם ובאיזה דרכים את הפער הדיגיטלי וזה הרעיון שאותו אני מוליך שבע שנים, שבע שנים איך להביא לידי כך שאתה משדרג קהילה, אתה משדרג את כוח האדם, אתה משדרג את הגורם האנושי, הטכנולוגיה צריכה לשרת אותו ולא להיפך.

2482: אנחנו מדברים על "עיר חכמה" כדוגמת סינגפור, כולם מדברים על סינגפור 1, אני התחלתי לעשות אריאל 1.

2482: המודל הוא סוציולוגי, הוא לא טכנולוגי, הוא מנצל טכנולוגיה אבל הוא בא לשים אותנו, את התושבים, במרכז העשייה.

2482: מה הם המרכיבים של הפרוייקט.

2482: אנחנו מדברים על תשתיות.

2482: התשתית יכולה להיות DSL, יכולה להיות כבלים, יכולה להיות ויירנס.

2482: הטכנולוגיה והתכנים משתנים לפי שלושת הסיגמנטים.

2482: סיגמנט אחד זה החינוך, סיגמנט שני זה הרשות, הממשל המרכזי והמקומי, והסיגמנט השלישי זה הקהילה, זה אנחנו, הקישוריות שבינינו.

2482: מה אנחנו בדקנו, ופה לכל ראש עיר, לכל מנמ"ר אני מציע לעשות, קודם כל סקר ישובי, כמה בתי אב יש, איך הם מחולקים, מה החתך הסוציו-אקונומי, מה מערכת החינוך עושה, איך אנחנו בודקים למי יש מחשב ואיזה סוגי מחשב, מה אנחנו בודקים מבחינת היכולות שלהם והחתך הסוציו-אקונומי הוא חשוב מאוד.

2482: כי כשאנחנו מדברים על הפער הדיגיטלי זה לא חוכמה להגיע ל-50% שלהם יש מחשבים, אנחנו מדברים על ה-50% אלה שאין להם, איך אנחנו אותם לוקחים ואיתם סוגרים את הפער הדיגיטלי כי החזקים ירוצו קדימה, אין לנו בעיה עם אלה שישנם, יש לנו בעיה עם אלה שאין להם.

מל פולישוק-בלוך: אמרת ש-50% מתושבי אריאל אין להם מחשב?

2482: לא, אני אומר שאלה שמחוברים לפס רחב.

מל פולישוק-בלוך: לכמה כאלה אין מחשב?

שמואל רפאלי: 15-20% החלק הארי שלהם זה אנשים מבוגרים מאוד.

2482: אבל גם המחשבים שישנם הם לא יכולים לקבל פס רחב כי זה מחשבים ישנים, אתה צריך לשדרג אותם ולכן תראו מה אנחנו עושים פה כדי לעשות שידרוג של כל המחשבים.

2482: הרי לא כל פעם נקנה מחשב חדש, אז אנחנו משתמשים ברשת והרשת יש לה שרת, חוות שרתים ששם אנחנו שמים את התוכנה שמאפשרת לעשות את המחשב מחשב רשת שהוא מחשב טיפש כי המוח יושב על השרת המרכזי ואז שידרגנו בלי לתת תוספת עלויות לתושבים שאין להם כסף במצב הכלכלי הקשה של המדינה.

מל פולישוק-בלוך: לגבי משרד התקשורת, הם עושים בעיה בלהפעיל את המערכת או שאתה מסתדר איתם?

2482: כן.

2482: יש לי קמ"ט תקשורת שכל פעם ממציא פטנט חדש כיוון שהרשת הזאת היא אינפרא רד אין פה קרינה אז הוא לא יכול לעשות לי שום דבר, אני לא צריך לקבל שום אישור כי על פס אור אין לו סמכויות לפי החוק למנוע.

2482: מצד שני אם את הולכת לדברים אחרים אז יש את הרגולטור, משרד התקשורת, אבל הואיל ואני קיבלתי רשיון, היחידי בארץ, לעשות את הוטה סייד של כל הדברים הללו, אז אנחנו הולכים להפעיל פה במסגרת הפרוייקט של הנשיאות כל מיני דברים.

2482: עכשיו פתאום נזכרו ובאו אלי, מה פתאום אני מפעיל את הרשת כי קיבלתי אותה באופן זמני, הזמניות נגמרה כשאופק גמר את הפרוייקט, אז עכשיו אני אומר, מה, תהרוס את זה?

2482: אז כל הענין של הפקידות והאנשים שיושבים על הרגולציה, זה צריך לקבל טיפול כאן, לפי דעתי גם בכנסת, כדי לאפשר את הסרת החסמים.

2482: צריכים לאפשר הסרת חסמים.

מל פולישוק-בלוך: מה מפריע לכם להתחבר לרשתות שקיבלו אישור כמו בזק, כבלים וכו'.

2482: זאת שאלה מאוד חשובה.

2482: אנחנו היום נמצאים במשא ומתן עם בזק ועם הכבלים, אני ישבתי עם רם בלינקו וישבתי עם מנכ"ל בזק אמנון דיק שהם באו אלינו לראות את כל התשתית ומה שעשינו ושתי החברות האלה, גם הכבלים וגם בזק מעוניינות עכשיו לחבור ביחד כי הם מבינים שמבחינת הביזנס שלהם בעתיד אם הם לא ילכו לכיוון הזה הם יקרסו ולכן הם רוצים להגיע קודם ולראות איך לעשות חיבור בין ההיבט הכללי של המדינה לבין ההיבט הכללי שהזרז, הסטימיולייטר זה בעצם התושבים.

2482: כל החוכמה לא נמצאת רק בירושלים, היא נמצאת אצל התושב ועיר יש לה עושר שיכול לזוז.

מל פולישוק-בלוך: ברור.

מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת אין מגבלה שתעשו את זה דרך בזק והכבלים, זה ענין של הסכם.

2482: כרגע לא, יותר מזה, חברת אינטרנט זהב למשל אמורה לקבל אישור, או חברות נוספות, ממשרד התקשורת, לפי דעתי זה יגביר את התחרות, יוריד את העלויות ללקוח, התושבים ישלמו פחות ויקבלו הרבה יותר שירותים והם יצמיחו את כל טכנולוגיית המידע מקרב הציבור ואל רק ממערכת של פקידות.

מל פולישוק-בלוך: עזוב את הפקידות, אני רוצה להראות שהחסם הוא לא חסם כי יש דרכים.

2482: היום יש דרכים, היום יש התקדמות ואפשר לעשות את זה.

מל פולישוק-בלוך: ויש לך שיתוף פעולה.

2482: יש לנו שיתוף פעולה וחבל שהדבר הזה לא מוצג כאן היום.

מל פולישוק-בלוך: אתה מצאת כשל גם בזה, חסר לך מורים?

2482: כן.

2482: המורים בעיקר בחטיבות העליונות מספרים שיש להם בחינות בגרות, הם בורחים מכל הענין הזה, הבעיה תמיד זה בחטיבה העליונה שם יש תירוצים למה לא להיכנס לקידמה.

2482: חטיבות הביניים קצת פחות, הכי טוב זה הולך ביסודי, אז בעוד חמש שנים זה כבר יגיע לתיכון, זה ענין של זמן.

2482: הייתי בארה"ב כך הם עושים, משקיעים קודם מלמטה, מטרום חובה ועד סוף יסודי, בהנחה שיצמיחו ויצמחו ביחד.

2482: הדבר הזה הכי חשוב, לידיעת כל החבר'ה מהישובים השונים.

2482: אנחנו הולכים לחבר באמצעות מיקרוסופט את חוות השרתים המרכזית לכל בתי המורים על בזק, על כל הדברים או על המערכת שלנו לפי מה שדיברנו על תשתיות, ואז הכל מחובר ביחד.

2482: מה שעשינו עוד, אתם רואים פה את רכזי המקצוע שבונים את האתרים של האינטרנט, רצינו להדגים לכם בשידור חי, אבל זה לא ניתן, כל אחד יכנס ל-www.ariel ויראה דברים שנעשים בחתך רוחבי על-ידי כל בעלי המקצוע.

2482: כשמדברים על הרשת הלאומית לחינוך, שעד שנחבר את הספריות אז הספריות יהיו מחוברות, נו אז מה, אז אנחנו ביקשנו לעשות ספריה דיגיטלית עירונית, לכל עיר יש את הגאווה שלה, יש את החומר שלה, יש את המוזיאון שלה, את הארכיון שלה, את תולדות העיר, את תולדות התושבים, את התיק של התושב, את ההסטוריה של המשפחה שלו, את השורשים וכל הדברים האלה, אפשר לעשות על בסיס כזה עירוני, לא צריך בשביל זה מפ"א.

2482: מה אנחנו עשינו בחינוך, דוגמאות שמופיעות על האתר שלנו, אתם יכולים להיכנס.

2482: זה פרוייקט מדהים של 30 מורים על יום השואה ללימודים, שהמערכת שלנו מאפשרת להתקשר ליד ושם בירושלים, 600 ילד שיושבים בו זמנית בכל בתי הספר מחוברים ליד ושם בירושלים, מקבלים תשובות לשאלות, זה לימוד אינטראקטיבי און ליין.

2482: יש לנו אתר תקומה עכשיו שעושים אותו על בסיס של תקומת מדינת ישראל כי היום הדור הצעיר לא יודע מה זה מדינת ישראל בכלל.

2482: אחר כך יש לנו לימודי הישוב, אריאל העיר, העיר שלי רחובות, ראשון, פרדס חנה, נתניה, חיפה, ירושלים, העיר שלי.

2482: יש אולימפיאדה וירטואלית, זה דברים מאוד קשים, אנחנו לא נדע להשיב עליהם, כשעושים בו זמנית חיתוך לכל התלמידים של בתי הספר באותה שכבת גיל.

2482: זה המטרות.

2482: כל דבר אתם רואים מה המטרות ומה עשינו.

2482: קודם כל להכניס לתודעה של התושבים שיש לך דבר כזה, כי אנשים לא יודעים, זה דברים מופשטים.

2482: צריך לעשות את כל העבודה.

2482: פה רצינו להראות לכם את יום העצמאות, כשמביאים אומנים ומביאים שחקנים וזמרים, מה אנחנו עשינו, כל התלמידים של אריאל, 400 חבר'ה השתתפו בהצגה יחד עם הזקנים והצעירים, אריאל עיר חכמה, הוא התחפש לחיפושית או התחפש לעכבר והוא הלך ועושה קליק ורואים את המצגת, 10,000 איש באמפיתיאטרון יושבים, אריאל עיר חכמה.

2482: אתה יוצר תודעה ציבורית כשאתה עושה את זה.

2482: אנחנו לקחנו את בתי הספר, לכולנו יש בתי ספר, בבתי הספר יש מחשבים, הם גם היום ברשת, לקחנו אותם והפעלנו אותם כמוסדות להכשרה מקצועית, בחמש אחר הצהרים ובעשר וחצי, מתרומות שגייסנו בחוץ-לארץ סיבסדנו עם החברות שעושות את הדרכה והעברנו 2,000 משפחות בהדרכה, במקום שידרגנו את כל העיר.

2482: אנחנו עשינו להם קורסים של 60 ו-120 שעות, זה המון והם קיבלו עבודה, חברת פרטנר על המקום לקחה 200 איש לעבודה.

2482: בממשל, פה איציק כהן חסר לי, יש ממשל זמין, יש מרכבה, איפה השלטון המקומי, לא קיים.

2482: איך זה יכול להיות וזה המאבק שלי שאני מוביל בשלטון המקומי, לא יכול להיות מצב שהשלטון המקומי מנוטרל.

2482: ולכן ישבתי עם ועדת שרים למדע.

2482: מה המטרות, המטרות זה קודם כל שידרוג המיומנות של העובדים שלנו, רמת השירות לתושב, הייעול של העבודה והשיטות של העבודה עם erp.

2482: אין erp מוניציפלי בעולם, יש נסיונות אבל אין דבר כזה.

2482: ויש erp בביזנס, בעסקים, בתעשיה.

מל פולישוק-בלוך: אני זוכרת שהייתי בקו מערכות והם כן דיברו על זה שהם עובדים עם עיריות.

2482: אין erp, אין בעולם erp.

2482: המריצה שלי של erp מוניציפלי מבוסס gis.

2482: Gis המערכות הקרקעיות - -

מל פולישוק-בלוך: אדם רגיל ברשות מקומית שהוא לא ממש מומחה לנושא לא יכול להשתמש בזה.

מל פולישוק-בלוך: אם איש המועצה המקומית מחלקת התכנון רוצה לעשות שינויים בתוכנה כדי לשלב - -

קריאה: בקלי קלות.

מל פולישוק-בלוך: אולי לך זה בקלי קלות אבל לא למי שלא מתמצא.

2482: יש שתי מערכות שיכולות לתת שידרוג של השירותים לתושב, אחד זה מרשם התושבים של משרד הפנים והשני זה gis.

2482: יודעים שמלי פולישוק גרה במקום א', שהיא נשואה, שיש לה ילדים, הם בקופת חולים ויש להם בעיות כאלה והם בשירותי רווחה, על הבסיס של המיקום והחתך הגיאוגרפי של ה-gis פלוס קובץ התושבים אתה עושה כמובן כפוף לנושא חסיון, אני מודע לזה, ישבתי בבית הזה כמה שנים, אז אני אומר שפה חייבת להיות פעולה חקיקתית, מה שנקרא חופש המידע.

2482: היום יש חוק חופש המידע ואתה יודע בדיוק מה לתת אבל אתה צריך לקחת את המערכות האלה, אז לכל עיר יודעים איפה הכביש ואיפה המדרכה ואיפה המים ואיפה תחנת האוטובוס ואיפה תחנת הרכבת, ואיפה המוסדות העירוניים וכל הדברים האלה הם מבוססי gis.

2482: ועל כן זה הבסיס להכל ואת התפיסה הזאת אם לא נכניס בראש של כל המתכננים חבל על הזמן, לא ממשל זמין ולא כלום.

2482: אמרתי את זה לאיציק כהן ולכן אני ישוב בועדה הלאומית הזאת ואני אומר את הדברים האלה כאן.

2482: ה-gis מבוסס יחד על העיר אם זה תפעול אבל מערכות המידע חייבות להיות.

2482: קובץ תושבים וקובץ gis.

2482: שני הדברים האלה חייבים להיות, את זה צריך לדחוף לאוטומציה כי היו כי היום היא מקושרת לכל הרשויות במדינת ישראל.

2482: רישום ילדים לבתי ספר עושים - -

מל פולישוק-בלוך: נושא של בטיחות למשל.

2482: בניית מוסדות חינוך, משרד השיכון, הכל.

מל פולישוק-בלוך: אני מכירה את זה עוד מהתקופה של לפני היותי חברת כנסת ואני ראיתי את הקשיים שאדם שהוא לא איש מחשב אלא דווקא איש תכנון או איש בטיחות נתקל בהרבה מאוד קשיים, זה היה לפני שנה וחצי שנתיים אז אולי מאז השתכללתם, אבל היה מאוד קשה למישהו שזה לא עיסוקו להשתלב במערכת, לשנות אותה ולתפעל אותה.

מל פולישוק-בלוך: הוא כל הזמן היה צריך, אולי אתם בכוונה עושים את זה כדי שיצטרכו אתכם.

2482: לא צריך להקל בכלל במה שאת אומרת כי יש הרבה מאוד בעיות ויש בעיות קשות מאוד, קודם כל אלה שיש להם את הידע לא רוצים לשתף אחרים בידע, אבל אלה דברים שצריך לקחת אותם כנתונים.

2482: שלטון מקומי.

2482: כל העובדים היו חייבים לעבור השתלמות במחשב ובאינטרנט, כולם, מהרמה הכי נמוכה ועד הרמה הכי גבוהה והמנכ"ל, כולם.

2482: אנחנו עשינו את זה בזמן העבודה ולא אחרי הצהריים, שווה לי להשקיע את הכסף כראש עיר כי ההשקעה הזאת היא מעלה את הרמה שלהם.

2482: יחד עם מרכבה ועם פעילה שמוליק רפאלי שעבד איתי בהתנדבות שבע שנים, אני התחלתי את זה עם ג'נרל דינמיקס בזמנו, ועם רוסיה, מכון חרושצ'וב במוסקבה ועם אוניברסיטת טקסס, לראות את הדבר הזה, כל הזמן אמרו לנו צפון קרולינה, אנחנו יודעים לעשות גם כן.

2482: את שיתוף הפעולה, ואני אומר את זה פה לאנשי השלטון המקומי, אני אעמוד על כך במסגרת השלטון המקומי, שפרוייקט מרכבה ותהילה יהיו קשורים על-פי החלטות ממשלה ביחד עם השלטון המקומי ולזה אני מבקש את העזרה שלך מלי, לא יכול להיות שיהיה חתך אחד של השלטון המרכזי שעושה לעצמו מערכת מיחשוב מרכזית, מבלי שזה נוגע לנו התושבים.

2482: הרי המקור בא מאיתנו.

2482: כל הנתונים של מס הכנסה, כל הנתונים של מע"מ, כל הנתונים האחרים מתחילים מאיתנו, ולכן חייב להיות קשר באמצעות חברת אוטומציה שהיום כמו שעושים מנב"ס, זה גם מרכבה, צריך לחשוב בראייה כוללת.

2482: זה הקידמה וכולם מדברים, יש בנובמבר את הועידה של הגלובל דיגיטל סיטיס של אירופה, דרך אגב אני היחידי בארץ שנרשמתי ואני נמצא שם אז כששילמתי להם את דמי החבר החזירו לי כי אני ווב פפיג'.

2482: הייתי בהלסינקי והצגתי את זה, הייתי ברומא והצגתי והייתי בסטוקהולם ובאוניברסיטה של וושינגטון, כי באירופה הולכים על הכיוון הזה ובארה"ב הולכים על הכיוון הזה, כי הנושא הצנטרליסטי של מידע גמור, יש לך מקום מרכזי אבל יש דה-צנטרליזציה של השימושים.

2482: מה הארכיטקטורה שצריכה להיות, אנחנו עשינו אצל משה רחום שהוא איש בוגר 8200 שהוא היה מנהל הפרוייקט של אופק אצלנו שלצערי הרב הוא הפסיק את העבודה שלו בגלל הנפילה של ההי-טק, נורטל זכו במכרז של 700-800 מליון דולר לעשות את הרשת השלישית במדינת ישראל מול הבזק והכבלים והוא הריץ את כל נושא הארכיטקטורה של התשתיות שצריכות להיות בכל עיר ועיר.

2482: יש לכם במצגת, אני אתן לכם את המצגות, כמו שאתם רואים פה יש מצגת שלמה, תקחו את זה, תלמדו את זה, תראו לראש העיר, תבואו לביקור, נחבור ביחד 30-40 רשויות אנחנו משנים את כל המדינה הזאת.

2482: מדברים איתי על כסף.

2482: יש פה את הפניה שעשינו בנושא מימוני.

2482: כל מה שיש, כוח אדם, תשתיות.

2482: אני מדבר על הנסיון שלנו שעשינו ארבע שנים, אנחנו רוצים שזה יהיה 350 מליון דולר בכל הישובים.

2482: ישבתי עם מנכ"ל מע"צ, הם הולכים להשקיע עכשיו תוכנית חומש 20 מיליארד שקל.

2482: אחרי שרכבת ישראל קיבלה 20 מיליארד שקל לעשות רכבות, זה יהיה נהדר, יובילו מקצה לקצה, מדינת ישראל כולה 450 ק"מ, פה אני מדבר על 350-400-500 מליון, שני מיליארד שקל, בשני מיליארד שקל אתה משדרג את המדינה, זה תשתית אנושית, על מה הם מדברים, כולם יודעים לעלות על הגשר, יודעים לנסוע על הכביש, פה זה ההחלטה שאתם חברי הכנסת צריכים לקבל.

2482: אני את הפרזנטציה הזאת עשיתי, יש תוספות ממה שראית אצלנו ואת הדבר הזה אני רוצה שתדעו, אני מניע את זה בלי שקיבלתי אגורה אחת ממשלת ישראל, לא קיבלתי אגורה אחת משותפות 2000 כי הם לא עוברים את הקו הירוק, לא קיבלתי מקרן קיימת כי הם לא מעבירים את התשתיות כי הם לא עוברים את הקו הירוק, לא קיבלתי כלום, אז אומרים לי הבאת תרומות מחוץ-לארץ, נכון, אני השקעתי בזה תרומה ממשפחת מילכן בערך מליון דולר בהתחלה בתשתיות החינוך, אחר כך עבדנו עם חברת מל"ם שלא הצליחה לעשות אצלנו את הרעיון הזה עיר חכמה, אז עשו את המשכורות, עשו את הגביה, עשו את המנב"ק, אבל זה לא הראייה הכוללת.

2482: אנחנו עובדים עם האוטומציה, שמוליק עבד באוטומציה כשליח כמו שיש בירושלים ובראשון ובעוד כמה מקומות אנשי חברת אוטומציה והקמנו את הועדה של עיר חכמה בשלטון המקומי שאני עומד בראשה וגם בחברה לאוטומציה ואני את הכיוון הזה רוצה לדחוף.

2482: אני רוצה להזכיר כאן את מוני יניב, מוני יניב הלך לעולמו, מוני יניב האיש שעוזר לאיציק כהן נפטר השבוע.

2482: אנחנו עבדנו עם מוני על כל הקונספציה הזאת.

2482: הוא היה איש של ארגון מערכות, בחור נהדר, נתן את כל הנשמה שלו לממשל זמין והוא הקורבן הראשון של הממשל הזמין.

2482: הוא לקח ללב יותר מדי.

2482: גם פרוייקט שחר וכל הדברים האחרים, עם כל הקשיים והבירוקרטיות שישנן.

מל פולישוק-בלוך: מוני עזר לי הרבה בתחילת דרכי כיו"ר ועדת מדע וטכנולוגיה, מהר מאוד הגעתי למסקנות ששמענו עכשיו בסוף דבריך על ההון האנושי וטכנולוגיה ואיך אפשר לשדרג את המדינה הזאת בצורה משמעותית.

מל פולישוק-בלוך: ישבתי בועדה של הפער הדיגיטלי עם איציק כהן ומוני עזר לאיציק כהן, הוא היה יועץ שלו בנושאים האלה ויחד איתו כתבתי את התוכנית שאותה הגשתי אחר כך לראש הממשלה ולשר האוצר, והיו לי הרבה שעות מוני יניב, הוא אדם מקסים וצנוע ואיכותי מאוד, אני ממש בשוק כשאני עכשיו שומעת שהוא איננו.

מל פולישוק-בלוך: אני יודעת שכל אחד מכם יבוא לראש העיר שלו וההוא יגיד אין לי כסף לתת משכורת לעובדים כבר 8-9 חודשים, והוא צודק ראש העיר, אנחנו מכירים את המצוקה, אנחנו לא מנותקים ממנה, אבל אסור לנו להרפות משום שבצד המאמץ הבלתי מתפשר לכך שאנשים יקבלו משכורת ושהעיריות תתחלנה להתייעל ולעבור לא רק לפס רחב אלא לפסים של התנהלות נכונה, אנחנו חייבים לא להמתין ולדחוף את הדבר הזה.

מל פולישוק-בלוך: לא נחכה עד שהדברים יסתדרו ואז לדחוף את זה אלא להיפך, זה לדחוף את זה כי בדרך הזאת אנחנו יכולים להגיע יותר מהר לפתרון של בעיות אחרות.

רפי הוידה: רון ואני ליווינו בתחילת הדרך את נושא הועדה הלאומית לטכנולוגיית חברות המידע וגם את השתתפת בדיונים הראשונים.

רפי הוידה: החלטת הממשלה שעוסקת בממשל זמין דנה רק בנושא הממשלה.

רפי הוידה: בהתכתבות שהיתה בינינו גילינו שניתן בקלות את אותה החלטת ממשלה לשדרג כולל השלטון המקומי.

מל פולישוק-בלוך: אני מסכימה אבל בוא נחכה עם זה.

רונן יפת: אני למעשה באקספרטו שזה גוף שדווקא עובד מול הדואופולים שדיבר עליהם רון בתכנון של של קרייר.

רונן יפת: מה שאנחנו עושים כרגע לצורך הענין בהתנדבות, את המשאבים של משה בנושא של לתכנן כאלה דברים אנחנו לרשות מי שיבקש, לצורך הענין ממש כאידיאולוגיה, זה איזה שהוא חלק מהזמן שמשה משקיע בפן מה שנקרא במסגרת התרומה לקהילה אנחנו לקחנו לצורך הענין גם כשהוא נכנס איתנו לעבודה הוא דיבר על זה שהוא רוצה לתרום מזמנו לענין ואנחנו בהחלט מברכים על זה באקספרטו.

מל פולישוק-בלוך: יחד עם זה אנחנו רוצים שאנשים יתפרנסו מזה, אז לא הכל בהתנדבות, אתם תצטרכו גם לשלם.

רונן יפת: כרגע זה בשלב של דחיפה וקידום מתוך תרומה.

משה רחום: אני מלווה את הפרוייקט יחד עם רון ארבע שנים במסגרת חברת אופק ואת כל התשתיות בנינו במסגרת העיר החכמה את כל העיר אריאל.

משה רחום: את כל הטכנולוגיה שנאמרה פה, פרסנו את כל העיר אריאל, נתנו את כל השירותים, הפעלנו את זה אני כמנהל הפרוייקט יחד עם החברות הבינלאומיות שפרסו פה ועשינו תכנון גם ביוון עם הכפר האולימפי שלצערי זה לא יצא לפועל אבל גם לשם היינו אמורים להגיע.

משה רחום: איך הוא אמור להתבצע, דיבר על זה רון, אני לא אכנס לזה אבל זה אמור להביא כ-5,000 מקומות עבודה בהערכה ראשונית.

משה רחום: כשאני אומר מקומות עבודה, זה מקומות עבודה בתחום ההי-טק, תחומים מאוד מתקדמים, בתחום מערכות מידע, אז סך הכל משדרגים את האוכלוסיה כלפי מעלה, הרעיון פה גם באריאל כשעבדנו זה שכל התשתיות שנמצאות באריאל הם בתעשיה המקומית פה, כמעט שום דבר לא מחוץ-לארץ.

משה רחום: אז מי שילך לשם יראה את הציוד מיוקנעם ויראה ציוד ממגדל העמק ויראה ציוד ותשתיות חשמל מהחברות באיזור נתיבות ואופקים, יראה ציוד מכל הארץ.

משה רחום: הבסיס של התוכנית הוא כמה שיותר לעודד ייצור מקומי.

משה רחום: פה זה הארכיטקטורה של העיר, שבניינו אותה שבסופו של תהליך אתה מגיע לכל הקהילה.

משה רחום: הרעיון הוא לשלב את כל הגורמים בקהילה, את כל הלקוחות, גם את הבתים, גם את העסקים כי בסוף התהליך גם הצד העיסקי בקהילה יכול לתרום וגם הוא בסופו של תהליך כשאתה בונה את כל הפורטלים עם לוחות דרושים וכל מיני אפשרויות, הסך הכל זה עוד גורם כספי נוסף שיכול להיכנס במסגרת הקהילה.

משה רחום: הסך הכל זה עוד גורם כספי נוסף שיכול להיכנס במסגרת הקהילה.

משה רחום: כל הנושא של עולם התוכן, חשוב מאוד השילוב בקהילה.

משה רחום: שמנו אוטוסטרדה, רון אמר, יש מאה מגה, מגיע לכל אחד מבתי הספר, אוטוסטרדה מאוד מתקדמת, טכנולוגיה מתקדמת, אבל אם התושבים לא יודעים לשים עליה את התכנים, לשלב בזה את הקהילה, אותם צוותי התכנים שמחוברים לאותן תשתיות והם יוצרים את התכנים יחד עם גורמים חיצוניים שבתוכנית עיסקית, כדאי להם להשתלב בתוך הקהילה, אז בעצם לא עשית כלום.

משה רחום: מה שאמר רון, כל הקישורים, לקופת חולים, לבתי חולים, לקבלת טופס 17, הפס הרחב היום מאפשר את זה, אז התחלנו עם מנכ"ל קופת חולים כללית בתהליך אבל לא סיימנו את הפרוייקט הזה.

משה רחום: אבל זה דברים שיכולים לקדם מאוד את נושא הקהילה.

2482: יש כאן נקודה שזה האבטחה.

2482: כולנו מדברים על ונדאליזם, על פריצות לבתי ספר, על כל מיני בעיות באבטחת ישובים, רשת האינטרנט בפס הרחב מאפשרת להציג מצלמות עם רזולוציה טובה, אנחנו תפסנו פורצים בבתי הספר שלנו, תפסנו אותם על חם עם הקלטות וסרטים, וגם בעיות של בטחון, ניתן לשים על הגדרות ולראות אם מנסים להתקדם שם מחבלים וכו'.

2482: כשישי לך פס רחב במערכת עירונית אתה יכול לקדם את זה.

2482: אני אומר לכם שזה חוסך המון כספים לאחר מכן.

משה רחום: בתוכנית העיסקית זה משולב שבכל בית ספר יש ארבע מצלמות, כל זה מגיע למוקד עירוני אחד ואז יש גוף אחד שמסתובב, יש פה תהליכים שמשלבים גם את נושא האבטחה במסגרת פרוייקט העיר החכמה.

משה רחום: פה יש את השלבים של המימוש, בהתחלה את הפס הרחב, חיבור של פס רחב, טלפוניה פנימית לטובת הגוף הציבורי, היום יש כל מיני מרכזיות שקיימות בערים מהדור האנלוגי הישן, אנחנו אומרים שאם כבר שמת תשתית מאוד רחבה אז תסתכל צעד אחד קדימה ותן ווייס אובר איפי עם שירותים קצת יותר מתקדמים ובהמשך זה מתחבר, כי סך הכל חמשת השלבים נותנים את העיר החכמה בראייה ארבע שנים קדימה עם תוכנית אב לאותו ישוב.

משה רחום: גם חיבור התושבים והעסקים, כל הזמן אמרתי שאני צריך לחבר גם את הפבליק, גם את הציבורי, גם את העיסקי וגם את הפרטי.

משה רחום: כי בסופו של תהליך כולם ביחד יוצרים את הקהילה וזה בדיוק השלבים איך שאנחנו מחברים שלב אחרי שלב את כל הגורמים, כמובן תחת הרגולטור עם אותן אופציות עתידיות מה שניתן לחבר, אבל העולם הולך בכיוון הזה.

משה רחום: שירותים מכל הקבוצות כולל מימוש, מה שבשלב מיידי מה שבשלב ב' בשנה הראשונה אם כי זה תלוי בגורמים נוספים, שלוש שנים ראשונות, וכל אחת מהקבוצות פה יש לה פירוט ויש פה בדיוק את השלבים מה מקבלים בכל שלב, איך זה מתחבר, אם זה בתחום החינוך, אם זה בתחום הממשלה, ופה יש שילוב עם האוטומציה, כל נושא תרבות הפנאי וזה שילוב של קהילה, חברות עיסקיות בשילוב כל הגורמים, כל נושא האבטחה עם המצלמות שרון אמר זה חלק מהתוכנית עיסקית, כל נושא השירותים העיסקיים, שילוב של הגורמים העיסקיים וזה נכנס במסגרת תשלום של הגורמים העיסקיים שאמורים להיכנס לפה.

משה רחום: יש פה שלבים.

משה רחום: שלב א', באים לרשות, בונים צוות היגוי עירוני, מציגים להם את התוכנית, לאחר מכן יש ניתוח מצב קיים, כי חשוב מאוד מה התשתיות הקיימות, יש עיר יותר מתקדמת יש עיר פחות מתקדמת, עושים ניתוח מצב קיים ועל זה בונים תוכנית מסודרת עם עלויות ולוחות זמנים.

משה רחום: יש ישוב שיגיד אני רוצה לממש תוך שנה, יש לי תקציבים אני יכול לעשות את זה, יש ישוב שבארבע שנים ואתה בונה לו תוכנית משולבת כל שלב ושלב מה הוא מקבל, כי הרעיון הוא שמהשלב הראשון אחרי שנה הוא יקבל חלק מהתכולות, שלא ישקיע כסף ולא יראה את זה בסוף.

משה רחום: יש פה את העלויות על-פי השלבים, כאשר מה שנכנס בתוכנית העיסקית זה אותם שלושת השלבים הראשונים, עם המצלמות, עם התוכנית העיסקית, עם התשתיות וחוות השרתים ומשמעויות, כל זה נכנס פה בהיבט של התמחור, כאשר לכל ישוב בונים את התוכנית שלו.

משה רחום: ישוב אחד יעלה יותר, ישוב אחד יעלה פחות, אבל כרגע בתוכנית הראשונית של כל מדינת ישראל, שישה מליון תושבים עם הישובים שישנם, ופה גם בניתי תוכנית ברמה של ישוב ישוב, כמה יעלה לכל ישוב גם בחתך של עלות למשפחה ממוצעת, כמה יעלה למשפחה, כמובן ביושב קטן ההשקעות יותר גדולות ובישוב יותר גדול ההשקעה על חוות שרתים שתומכת בהרבה משתמשים היא יותר קטנה, אבל סך הכל בסופו של תהליך אתה רואה כל ישוב שיש לו תוכנית אב ולוחות זמנים ויש לו בסוף משהו שמאגם את כל המשאבים של הישוב לטובת מטרה אחת ששמת אותה מול העיניים.

משה אלקסלסי: אני קודם כל מקדם בברכה את עצם המפגש הזה לשפוך אור על כל המערכת הדיגיטלית ולמצוא את האפשרויות לראייה קדימה.

משה אלקסלסי: אנחנו מייצגים את החברה לאוטומציה ואני מתחבר לדברים של רון לגבי עיר חכמה, שבשביל להקים פרוייקט כזה צריך שיהיה גם ראש עיר חכם על מנת להקים עיר חכמה, ורון עושה את זה בהחלט בפריסה ובאמונה האופיינית שלו והדברים מדברים בעד עצמם.

משה אלקסלסי: ד"ר אזולאי מקרית אתא נמצא פה, והיה לי העונג להשתתף במשך יום תמים ולראות את המערכת של עיר חכמה שגלומים בתוכה מערכת החינוך, מערכת הבינוי והם עושים זאת לעילא ולעילא ובהחלט גם שם יש ראש עיר שבתוך סדר העדיפויות שלו בעיר הקדיש את מלוא תשומת הלב לתחום המיחשוב.

משה אלקסלסי: אנחנו כחברה לאוטומציה ערכנו שינוי מבני בתוך החברה, כאשר המנהלים הם כולם בוגרי הרשויות המקומיות, הווה אומר שאנחנו נושמים, אנחנו חושבים למען הרשויות המקומיות, 260 רשויות מקומיות מקבלות שירותים בחברה לאוטומציה.

מל פולישוק-בלוך: אז בוא תראה לנו איך אתם עושים שירותים בתחום הזה.

משה רחום: אנחנו המוביל הלאומי הדיגיטלי שאפשר לסמוך עליו בכל התחומים.

משה רחום: אנחנו הכנו מצגת קטנה ואורלי תיתן את ההיבט המקצועי ואני אשלים אותה בהמשך.

אורלי הר ציון: אני מתחברת לדברי רון נחמן בקטע של העמדת התושב במרכז, גם כמבין וגם כמקבל המידע במשולש שרון נחמן דיבר עליו.

אורלי הר ציון: גם החברה לאוטומציה רואה בתושב לקוח של הרשות, אנחנו רואים את שיפור ויעול השירות לאזרח תוך הידוק הקשרים שלנו גם בחשיפת המידע וגם בסגירת התהליכים של הרשות מול התושב.

אורלי הר ציון: פורטל אחד זה פורטל התשלומים שנקרא סיטי פיי של החברה לאוטומציה, שמאפשר לכל תושב רשות מעבר לתשלום עצמו של הארנונה והמים מול הרשות, גם לקבל דיווח ישיר מה חובותיו ותשלום דוחות החניה של הרשות, כל אותם תשלומים שתושב אמור לשלם לרשות עצמה, על-ידי זיהוי התושב באמצעים המתאימים.

אורלי הר ציון: אם דיברנו על המשולש תושב רשות ממשלה, אז אני מוצאת לנכון להזכיר את הסיטי טאבו שזה החיבור של התושב עם מאגרי המידע של הטאבו, חשיפה, הסתכלות, בקשות למיניהן.

מל פולישוק-בלוך: את יכולה להיכנס לפורטל תיק תושב?

אורלי הר ציון: אני לא יכולה להתחבר אינטרנטית, אבל אני אציג את זה.

אורלי הר ציון: זה אותו פורטל תיק תושב שרון נחמן הזכיר, אני מראה אותו, זה דוגמה לסיטי טאבו, זה מסך שאזרח יכול לבקש לצפות, הוא לא חייב להזמין פיזית ולשלם, הוא יכול גם רק לראות את המידע עצמו ולהחליט בעצמו גם גיאוגרפית.

אורלי הר ציון: זזה דוגמה לפורטל התשלומים ברשות המקומית, אתה יכול להיכנס לפורטל כמנוי קיים ולקבל מידע על כל חובותיך לרשות כולל תשלום הארנונה, מים, דוחות חניה או כל תשלום אחר שהרשות תחליט שאפשר לגבות, כולל הנדסה אפילו.

אורלי הר ציון: פה יש לנו דוגמה לסיטי אדיו שזה פורטל הרישום לחינוך, שכל תושב יכול לרשום את ילדיו.

מל פולישוק-בלוך: זה הצדדים הטכניים.

מל פולישוק-בלוך: מה זה כרטיס תושב?

אורלי הר ציון: תיק תושב.

אורלי הר ציון: זה התפיסה שאנחנו רואים את התושב במרכז ונותנים לו לראות את כל האינטראקציה שלו עם הרשות, בין אם זה פניות שהוא פנה למוקד עירוני, בין אם זה החובות שלו לעיריה, מוסדות החינוך אליהם הוא רשום או חוגים שהילדים רשומים, נכנסים לתושב, מצב חשבון, כל התשלום חובות, תהליך רישום עסקים, אם איזה שהוא תושב התחיל באיזה שהוא רישום עסקים לראות תמונה כוללת איפה זה עומד כרגע, ריכוז כל דוחות החניה שלו, הרישום לחינוך רשמו או לא רשמו, כל הפניות שלו למוקד.

אורלי הר ציון: התפיסה היא שאני אזרח, כל המידע שלי מול הרשות שאני כאזרח חלק ממנה, וכמובן שזה ברמת אבטחה כזאת - -

רונן יפת: אנחנו באריאל מקיימים את תיק התושב, זה אחד הדברים היותר יפים שיש באופן עקרוני בעיר חכמה.

רונן יפת: זה מאפשר מערכת אינטראקטיבית בין העיר לבין התושב.

רונן יפת: לא רק שהתושב יכול לראות - -

מל פולישוק-בלוך: זה חד סיטרי, לא?

רונן יפת: לא, זה דו סיטרי לגמרי.

רונן יפת: זה אינטראקטיבי לחלוטין.

אורלי הר ציון: אתה יכול להגיש פניות, מהאזרח אל הרשות וחזרה דרך הפורטל הזה אתה מקבל את כל האינפוט ואתה מתחיל תהליך, כמו רישוי עסקים לצורך הענין.

אורלי הר ציון: אתה מתחיל באיזה שהוא תהליך מול הרשות.

מל פולישוק-בלוך: אבל הקשר פה הוא יותר טכני.

מל פולישוק-בלוך: אם אתה רוצה לרשום את הילד שלך לבית ספר, אם אתה רוצה לשלם דו"ח - -

רונן יפת: לא, כל מי שנרשם לתיק תושב, פעם בשבוע כל שבוע מקבל הביתה אל המייל שלו בדחיפה של הרשות אליו ריכוז כתבות שיש באתר העירוני או בעיתון, איזה אירועים יש בעיר במשך השבוע, כל האינפורמציה מגיעה אליו.

משה אלקסלסי: האלף בית שלנו זה להרים את הגורם האנושי שלא תהיה הפרדה שהפקיד יושב מנותק מהעולם החיצון אלא שיהיה קשר.

אורלי הר ציון: קשר גם ברמת חתכים מסויימים, לדוגמה מידע על צריכת המים שלי מעבר לקטע של דו"ח מסויים כזה או אחר.

אורלי הר ציון: זה דוגמה לבקשת רשיון לבעלי עסק, פה זה רק דוגמאות, או חוגים ברשות שאני רשום או לא רשום, אפשר לראות את כל החוגים, אפשר לקבל דיווח על חוגים חדשים שנפתחים וזה כמובן הנושא של שילוב ה-GIS בתוך אותו היבט כולל.

אורלי הר ציון: איך חושפים את מידע ה-GIS לציבור, הליכה בטוחה לבית הספר, אופטימיזציה של מסלולים, פיזור מוסדות דת, איזורי חניה, אפשר לקחת את זה לכל תחום ובטח לתחום ההנדסי עצמו.

אורלי הר ציון: ניתן לבנות אוסף של שכבות ואתה יכול להחליט איזה אתה רוצה לראות ואיזה כן מעניין ואיזה לא מעניין.

שי גוטפריד: המערכת הזאת נותנת את התשובה לנושא של ההסעות למוסדות החינוך ברשויות המקומיות, ההסעות מהבית לבית הספר.

שי גוטפריד: יש לנו חתך איפה אני לומד ואיפה אני גר וזה נותן את האפשרות לראות את מערך ההסעות.

מל פולישוק-בלוך: כמה רשויות יש להם את התוכנה או העברתם את זה כבר?

משה אלקסלסי: הפיילוט זה אצל רון, ועכשיו הלכנו על עפולה וקרית אתא ויש עוד 6-7 ישובים.

מל פולישוק-בלוך: זה עדיין ברמה של בודדים.

מל פולישוק-בלוך: עיסקת החבילה הזאת כמה היא עולה אצלכם, איך זה עובד?

שי גוטפריד: המערכת הזאת היא לא מערכת בפני עצמה, זה איזה שהוא ממשק שיושב על המערכות הציבוריות של העיריה והיתרון בזה שכשנכנסים למערכת זה חוסך את עבודת הפקיד בעיריה, הכל נעשה על-ידי התושב מהבית וזה חוסך את הפעילות מול העיריה.

מל פולישוק-בלוך: לזה התכוונתי כשאמרתי שזה צריך להיות ידידותי גם לפקיד, שלא צריך את איש המחשב שיהיה צמוד לפקיד כדי שיוכל להפעיל את זה.

מל פולישוק-בלוך: אז אם כבר דאגתם לזה, אז תבורכו.

שמואל רפאלי: יש לי הרגשה שהיתה כאן איזה שהיא אי הבנה קטנה שאני רוצה לסדר אותה, מדובר כאן על תשתיות מאוד יקרות, דובר כאן גם על הפתרון, אין קשר בין שני הדברים.

מל פולישוק-בלוך: ברור, אבל אם יהיה לך את זה אז תוכל יותר להפעיל את זה.

שמואל רפאלי: זה נכון אבל אנחנו יכולים גם על התשתיות הקיימות, האינטרנט שיש היום, להעביר את כל האינפורמציה.

יגאל יאסינוב: האם מישהו יודע לכמה רשויות יש אתר אינטרנט?

קריאה: יש 70 שאנחנו בנינו.

קריאה: יש כ-150 רשויות שיש להם, לא ברמה הזאת.

שמואל רפאלי: אנחנו מייצגים גם את החברה לאוטומציה, אז איזה שהוא פן שנוגע לנושא הפער הדיגיטלי.

שמואל רפאלי: אני חדש אבל מה שאני רואה שאנחנו אובייקטיבית נמצאים בכל פינה, אנחנו משרתים לא רק את המועצות הגדולות, עיריות גדולות חיפה ירושלים וכו', שהן מסתדרות לבד, רק רציתי להזכיר את התכונה הייחודית שלנו שאנחנו קיימים כאנשי הטכנולוגיה גם בעראבה וגם ב-100-200 המועצות הנמוכות, אז מבחינת פער דיגיטלי אתם צריכים להשתמש בנו כי אנחנו שם בכל מקרה ואנחנו היחידים ששם.

מל פולישוק-בלוך: כשאנחנו מדברים על פער דיגיטלי אנחנו בעצם אומרים גם פער תפקודי ואין מכשיר כמו הטכנולוגיה, אין דרך יותר מאשר הטכנולוגיה לצמצם פערים בגלל פערים של תפקוד.

מל פולישוק-בלוך: עשינו כמה ישיבות בועדה שלנו תוך מבט ספציפי על ילדים אבל גם על כלל האוכלוסיה וגילינו שיש דרכים יוצאות מן הכלל, אני אומרת לכם את זה כנציגי הערים, יש דרכים יוצאות מן הכלל לגרום לזה שאנשים שבגלל שאין להם רגלים או אברים אחרים בגוף והם לא יכולים לתפקד ככל האדם, באמצעות המחשב הם יכולים לכסות על הפער הזה בתפקדו שלהם ואני חושבת שאם חלק מבעיות שירותי הרווחה יפתרו אם תתנו גם לזה את המחשבה ואת הפתרון כי אתם באמת יכולים לחסוך לאותו נכה, לא תצטרכו כבר למשל את הנגישות לכל נכה, דרך המחשב ניתן לעשות נגישות, אבל הרבה מעבר לזה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו הבאנו אנשים שלא רואים כמעט והמחשב מדבר אליהם, ואנשים שלא יכולים לכתוב והמחשב כותב להם, אין סוף אפשרויות על-ידי הטכנולוגיה הזאת מאפשר לצמצם פערים תפקודיים.

משה אלקסלסי: יש לנו מגוון שירותים לכלל הרשויות כולל בתחום הרווחה.

משה אלקסלסי: אני רואה את הפורום הידידותי הזה שנמצא כאן והייתי מאוד מבקש אם ניתן לערוך מפגש דומה בחברה לאוטומציה, שם ינתן לנו זמן על מנת לתאר בפניכם את כל התחומים שיש לנו בתוך האוטומציה, בוודאי ובוודאי בתחום הרווחה שאיתו אנחנו בקשר גם עם נציגי הרווחה שהיו אצלנו לפני מספר ימים ודובר גם על הרחבת מערכות.

משה אלקסלסי: אנחנו מבחינה טכנולוגית יכולים כן לתת שינויים על-פי דרישת הלקוחות.

2482: ישבנו אצל איציק כהן וקבענו צוות שיראה את לשכת הרווחה העירונית איך היא נקשרת עם הנהלת המשרד ואיך האינטר פייס בין הלשכה העירונית לבין הלקוח שהוא זה שבא לקבל את השירות.

2482: בתיק הלקוח כשיודעים איזה תיק יש לכל אחד ניתן לתת תשובה גם לנושא הרווחה.

שי גוטפריד: זה המקום לומר שממש היום וממש עכשיו יושבים נציגי מרכז השלטון המקומי ונציגי החברה לאוטומציה באיגוד האינטרנט הישראלי כדי לנסות למצות את כל היכולות הטכנולוגיות כדי להביא לאנשים המוגבלים בבתיהם את האפשרות להשתמש במידע.

ד"ר אילוז: אני רק ככה בקצרה בכדי להגיד קצת על הועדה ועל מה שהוצג פה, כי זה מאוד חשוב, זה היה חלק מהביקור של הועדה.

ד"ר אילוז: כאשר הממשלה החליטה, ואני לא נציג של הממשלה אני רק חבר בועדה, אני יושב-ראש הועדה, אפילו שהועדה היא תחת האוצר במשרד ראש הממשלה, כאשר הממשלה החליטה שהיא רוצה להפוך את כל מדינת ישראל לממשל זמין בנושא מרכבה, שכל אזרח במדינת ישראל יתחבר בכל צורה דרך הרשתות הקיימות ושלא קיימות לכל מאגרי המידע והידע, עלה הנושא המרכזי שדיבר על מה עם כל אותה אוכלוסיה שתישאר מאחור.

ד"ר אילוז: דבר ראשון שעשינו בתחילת עבודת הועדה זה רצינו לבדוק מה קורה בנושא הזה ומצאנו לצערנו, כמו שכולם בטח יודעים, שאוכלוסיה שבעיקר בפריפריות, בעיקר במיעוטים, בעיקר ערבים, בעיקר אוכלוסיה שנמצאת במצוקה, נמצאת רחוק מאותם מקומות שאנחנו מדברים עליהם אם זה בנושא נגישות לאינטרנט, אם זה בנושא מחשבים בבית וכו'.

ד"ר אילוז: ולכן הצורך הזה בא בכדי לנסות ולהביא בכלים שקיימים מצד אחד ושלא קיימים מצד שני איך אנחנו גורמים שלא כל מדינת ישראל תרוץ קדימה בנושא הטכנולוגי או עיר חכמה כפי שראינו ומשאירה מאחורנית את אותה אוכלוסיה שאין לה את אותה נגישות וזה גם מתייחס לאוכלוסיית המוגבלים שזה חלק מאותה אוכלוסיה, אם זה קשישים, אם זה ערבים, אם זה כאלה שאין להם נגישות לאינטרנט וכו'.

ד"ר אילוז: בדיקות קטנות שעשינו דרך הלמ"ס וגופים אחרים, התברר לנו לצערנו שככל שאנחנו מתקדמים יותר הפערים הולכים וגדלים.

ד"ר אילוז: זאת אומרת זה לא שהגענו למצב שככל שאנחנו מתקדמים יותר אנחנו מציעים איזה שהם פערים שנסגרים, כאשר אנחנו משווים לפני 5-6 שנים כשהאינטרנט היה בחיתוליו, כל החיבורים, מחשבים בבתי וכו', אנחנו רואים שהנתונים שהיו שם הרבה יותר קלים מאשר הנתונים שקיימים היום שהם הרבה יותר קשים, הפערים הרבה יותר גדולים ואותו תשלום שהחברה הישראלית תשלום יהיה הרבה יותר יקר כי אנחנו גורמים לאוכלוסיה שלמה שלא להיות מחוברת לאותו מאגר שהוא העתיד ואני חושב שחלק מהמסמך שהוזכר פה שהוכן על-ידי מלי בנושא הכשרה טכנולוגית של אותה אוכלוסיה, הוא חלק מאוד חשוב מהנקודה הזאת של לעשות את האפגריידינג ואז באה הועדה והביקור הראשון שלה היה באריאל כאשר ניסינו לבחון איך דוגמה של עיר חכמה נותנת את אותו מענה לא רק לאוכלוסיה החזקה אלא גם לאוכלוסיה, אם זה בנושא של תפוח, בנושא להבה, אם זה מחשב לכל ילד, כל אותם פרוייקטים מאוד יפים שקיימים היום במדינה ולא מתחברים אחד עם השני.

מל פולישוק-בלוך: ולכן אנחנו מנסים פה לחבר.

ד"ר אילוז: הנקודה המרכזית שאנחנו מנסים לחדד אותה גם דרך החברה לאוטומציה, אם זה יהיה גם דרך הנושא של עיר חכמה, היא לנסות ולראות איך אנחנו בטכנולוגיה הזאת לא נרחיק את הפערים אלא נקרב אותם.

אהרון אזולאי: אני מנכ"ל עיריית קרית אתא וגם לנו יש עיר חכמה.

אהרון אזולאי: עיר חכמה זה עולם כל כך רחב ובכל מקום זה קיבל לבוש שונה למרות שחלק גדול מהמוטיבים דומה.

אהרון אזולאי: רוב הדברים לגבי הטכנולוגיה נאמרו, הטכנולוגיה כבר כאן, יש לנו הרבה שנים לנצל את המצב הטכנולוגי הנכון להיום.

אהרון אזולאי: אחת הבעיות היותר גדולות זה בנושא משרד החינוך, נושא התוכן.

אהרון אזולאי: אנחנו הרצנו פרוייקט די גדול עם משרד החינוך שנגע בכל בתי הספר, 17 בתי ספר בסך הכל בקרית אתא, עיר בת 55 אלף תושבים, אתרים לבתי הספר, אתרים לכיתות, אתרים למורים.

אהרון אזולאי: ברמה הטכנולוגית הגענו לכולם.

מל פולישוק-בלוך: כמה אנשים מחוברים לזה?

אהרון אזולאי: כשאני אומר כולם אני מדבר על בתי הספר.

אהרון אזולאי: לקחנו כיתת פיילוט בכל בית ספר, שכבת גיל אחת והמטרה היתה לגעת בתוכן יחד עם משרד החינוך.

אהרון אזולאי: הרכזת של מחוז חיפה היתה יושב-ראש ועדת ההיגוי והרצנו תוכנית לימודים, לא נגענו במחשב אלא באמצעות המחשב הגענו לחומרים שנבנו על-ידי מורים ועל-ידי תלמידים.

אהרון אזולאי: אחת הרעות החולות של הענין זה המוטיבציה של המורים, כשישבנו לישיבה ראשונית עם פורום המורים, הדבר הראשוני ששאלו היה מי מממן את השעות שהמורים יצטרכו להקדיש לענין.

אהרון אזולאי: אני חושב שהדבר העיקרי שצריך לצאת ממנו זה איגום המשאבים, יש כל כך הרבה כספים שמושקעים בנושאים האלה בכל מיני משרדים ותיעולים שונים שאילו רק היו מאגמים אותם אז היינו לחסוך הרבה ואחת הדוגמאות זה משרד החינוך, כספים שמושקעים בהכשרת מורים בלימודי מחשב ובלימודים באמצעות המחשב, שלצערי לא נושאים פרי.

אהרון אזולאי: הרעיון שאנחנו לקחנו זה לראות את הענין מנקודת מבט של התושב ולא של העיריה, אנחנו לא מדברים על עיריה חכמה אלא על עיר חכמה מהבחינה הזאת שהתושבים מעורים.

דניאל אדם: בקשר למה שאמר רון לגבי איגום תשתיות ואיגום תוכן אז אני מדבר על איגום נתונים בעיקר בנושא של GIS.

דניאל אדם: אנחנו עשינו שיתוף פעולה עם בזק, עם חברת חשמל וביום חמישי היתה לנו ישיבה במינהל מקרקעי ישראל לגבי לעשות איגום בנתונים.

דניאל אדם: אין טעם שהרשות תזמין צילום אוויר ומינהל מקרקעי ישראל יזמין צילום אוויר ומע"צ יזמין צילום אוויר, העלויות הן אדירות, לא משנה מבחינת הטכנולוגיה, אני מדבר על העלויות הגדולות שהן בחלק של התשתיות שהוא דיבר ובחלק של הנתונים.

דניאל אדם: צריך להגיע למצב שהנתונים יהיו שקופים ופתוחים לכולם, שהם יהיו משותפים ולא תהיה איזה חסימה על הנתונים האלה כי הנתונים הם של הרשויות והנתונים הם של הממשל, צריך להגיע למצב שיהיה שיתוף בין משרדי הממשלה השונים, חברת חשמל, בזק, מע"צ, משטרת ישראל, תע"ל, מינהל מקרקעי ישראל.

מל פולישוק-בלוך: אתה צודק בהחלט.

רונית אשכנזי: אני חושבת שהיום במשרד החינוך יש מודעות גדולה, לא לחינם אנחנו חלק מהועדה לצמצום הפער הדיגיטלי והבחנו בהרבה שיתופי פעולה בין גורמים שמקודם בקושי היה דיבור איתם.

מל פולישוק-בלוך: הבעיה עם משרד החינוך זה שהוא מכריח אתכם לבוא ובמקום שאתם תיזמו אתם משתפים פעולה.

מל פולישוק-בלוך: אתם צריכים להוביל, אני לא באה אלייך בטענות אלא לזאת שעומדת בראש המשרד, הם צריכים להוביל את המהפכה.

מל פולישוק-בלוך: אז נכון עכשיו יש לנו שלמה דברת ויש כבר סיסמה חדשה, אבל אנחנו רוצים לראות שזה מיושם, שהכיוון הוא אחר, שמשרד החינוך יגיע למאה ה-21.

מל פולישוק-בלוך: עד היום זה לא קרה.

רונית אשכנזי: מילה אחת לגבי מאגרי תכנים, אנחנו עובדים עכשיו בשיתוף עם האיחוד האירופי על מאגר גדול מאוד של תכנים שמיועד גם לישראל אבל גם לארצות אירופה האחרות.

רונית אשכנזי: אנחנו יוצרים מאגר חומרי למידה שיהיו זמינים לכל המערכות ושהמערכות ידברו אחת עם השניה, כי אחת הבעיות היא שכל בית ספר או כל ישוב עובד במערכות טכנולוגיות שונות והן לא מדברות זו עם זו.

עדי קפליוק: הוזכר פה מצב העיריות, אני חושב שאחת הדרכים להתגבר על זה זה להכניס מערכות שונות ממה שיש לנו היום, מערכות של תמיכה בקבלת החלטות, מערכות שישפרו את איכות הניהול, מערכות שמדברות על נושא שנקרא ניהול ידע, נושא שלא הוזכר פה בכלל, זה עולם אחר לגמרי ואנחנו לא נמצאים שם.

עדי קפליוק: כל שקל שאנחנו נשקיע בתחום הזה העלות תועלת תהיה מאוד גבוהה.

מל פולישוק-בלוך: אני מסכימה איתך לחלוטין.

עדי קפליוק: אני חושב שפה תהיה הבעיה העיקרית שלנו ומזה זה יגיע לעיר החכמה.

מל פולישוק-בלוך: בדיוק על הנושא הזה שעכשיו הזכרת דיברתי עם ניר ברקת שהוא חבר מועצת העיר ירושלים והוא גם איש הי טק והוא עושה הרבה מאוד פרוייקטים בכיוון הזה שאתה מדבר עליו בירושלים.

מל פולישוק-בלוך: אני מתלבטת מאיפה זה צריך לבוא, אולי זה צריך לבוא משני הכיוונים.

מל פולישוק-בלוך: נכון ששר הפנים ומנכ"ל משרדו עסוקים מאוד בלכבות שריפות ולדאוג לזה שיהיה אוכל לאנשים ולייעל את המערכת, אבל לאור דבריך ודברים שנאמרו על-ידי אחרים אנחנו יכולים לייעל אותה בדרך הרבה יותר מהירה ונכונה אם אנחנו נפעל בדרך שאנחנו מנסים כאן להציג.

מל פולישוק-בלוך: אז אולי זה עיר חכמה ויעילה, אבל אין לי ספק שזאת הדרך.

יגאל יאסינוב: אני היום כאילו לא ישבתי בועדת מדע של כנסת ישראל אלא הייתי באיזה שהיא מדינה אחרת, אולי דמיונית.

יגאל יאסינוב: כי אני אגיד לך מה הראייה של ממשלת ישראל ומשרד הפנים.

יגאל יאסינוב: לפני שנה, ואני אגיד לכם למה אני אמרתי שזה לא נכון שיש לרוב הרשויות אתרי אינטרנט, ברור לנו שלא כל תוכנית בומבסטית אפשר להעביר בחוסר התקציבים ובחוסר הרצון במדינת ישראל, אז לפני חצי שנה הלכתי להביא את האבן הראשונה בדבר הזה וניסיתי להעביר הצעת חוק שמחייבת רשויות להקים אתר אינטרנט סתמי, פשוט, אני הסכמתי להוריד את כל מה שהיה לי בהצעה רק כדי שתושבי העיר יקבלו כתובת ושעות קבלת קהל, טלפונים, דבר בסיסי, ואמרתי שלא כל רשות חייבת להקים וכמעט ואי אפשר לחייב ישוב בן מאה בתים.

יגאל יאסינוב: אז אמרתי לחלק את המדינה לאיזורים של 50 אלף איש ולהקים אתר איזורי.

יגאל יאסינוב: לצערי הרב הדבר קיבל התנגדות גם במשרד הפנים.

יגאל יאסינוב: והדבר כמעט ולא עולה כסף כי כמו שנאמר נכון שלחלק גדול מהרשויות יש אתרים, רק צריך להגדיר מה יהיה שם והאתרים האלה יכולים להיות הצעד הראשון של אותו פרוייקט שאנחנו דיברנו עליו היום.

יגאל יאסינוב: כי אם אין לרשות רצון להקים אתר ולהביא תרומה כזאת לתושבים אז בטח שאין לו רצון לעשות משהו מעבר לזה.

מל פולישוק-בלוך: כשאנחנו נעשה את הסיור אנחנו נראה בדיוק את המצב לאשורו ואז נראה איזה חוק צריך לעשות.

מל פולישוק-בלוך: אני הגשתי הצעת חוק שכל בית ספר יהיה חייב להיות קשור לאינטרנט לפי אותה גישה, כדי לזרז ולדרבן את האנשים שעדיין לא עשו את זה.

מל פולישוק-בלוך: אני קוראת לממשלה להשקיע ברכבת הטכנולוגיה הזאת לפחות שני מיליארד שקל ואפשר לקחת חלק מהרכבת הפיזית לרכבת האנושית כי בלאו הכי הכסף לא יוצא שם ואם יוצא 24 מיליארד הוא יבוזבז.

מל פולישוק-בלוך: אני חותמת לכם על זה ושותף לזה גם החשב הכללי באוצר, אז אני חושבת שאנחנו נלחץ, אפשר לעבוד על זה ואפשר גם לקדם את זה.

מל פולישוק-בלוך: בשיחה שהיתה לי עם ראש הממשלה אני אמרתי את זה, התחום שלנו של מדע וטכנולוגיה, קידום ההון האנושי צריך אהדה, צריך את האמירה המפורשת האסטרטגית של ממשלת ישראל שאנחנו רוצים לקדם את מדינת ישראל להיות מדינה של הון אנושי של מדע וטכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: זאת צריכה להיות אמירה ממשלתית ואני רוצה לברך, אם אנחנו כבר מזכירים את זה, את הממשלה שאתמול הקימה את המועצה הלאומית למו"פ.

מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת שהיא אומרת אני רוצה לקדם את הנושאים האלה.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שצריכים לפעול כדי לבטל חסמים רגולטוריים, צריכים לבטל בירוקרטיות מיותרות, זה תמיד נכון לעשות ובוודאי בתחום הזה, זה אפשרי, אני קוראת לכם אם יש לכם רעיונות ביצועיים שאנחנו יכולים ללחוץ על הממשלה ו/או רעיונות לחקיקה לדחוף את המערכת דרך החקיקה, אנא תעשו את זה, אנחנו פה בשביל הענין הזה.

יגאל יאסינוב: אני רוצה להוסיף, הועדה רואה בקידום הפרוייקטים האלה אפשרות לתת שירות לתושבי המדינה ולאזרחיה, שירות שלתת אותו כמו שצריך זה חובה של ממשל.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להודות על הישיבה הזאת, תודה לכם שבאתם ותודה מיוחדת לראש העיר אריאל רון נחמן על היוזמה והצגת הדברים.