ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 23, 2003-06-16 10:00

קולט אביטל: בוודאי הם מוכנים.

קולט אביטל: השאלה היא אם אנחנו, עם כל הרצון הטוב שאתה מדבר עליו, לא מכבידים עליהם ולא גורמים לכך שיהיו השפלות מיותרות.

קולט אביטל: השאלה היא אם אנחנו לא מכבידים על אנשים מבוגרים, שממילא בגיל מבוגר מאוד קשה להם ללמוד כמו שצעירים או ילדים יכולים ללמוד.

קולט אביטל: על הגישה העקרונית, על ההחלטה של ממשלת ישראל, המוסדות הרשמיים צריכים לומר: יש החלטה להעלות אותם – ואנחנו מקיימים את ההחלטה הזאת; אנחנו יודעים על הגישה העקרונית.

קולט אביטל: אנחנו רוצים באמת להבין מהם תהליכי הגיור, מדוע מכבידים, מדוע לא נותנים לאנשים חופש לבחור את בתי הספר שאליהם הם שולחים את ילדיהם.

קולט אביטל: יש לנו שורה של שאלות.

קולט אביטל: אני מבקשת מנציג הרבנות והרבנים שמגיירים שייתנו לנו קצת תשובות שאפשר גם לחיות אתן.

מנחם ולדמן: אני אינני מייצג כאן את הרבנות הראשית או את בתי הדין.

מנחם ולדמן: אני יכול לומר שמניסיוני אני יודע שהעולים האלה חפצים מרצונם לחזור ליהדות ולשמור מצוות – באופן כללי; תמיד אין מאה אחוז.

מנחם ולדמן: זה גל של קהילה שלמה שכבר באתיופיה שומרת מצוות ועולה כך.

מנחם ולדמן: הם רוצים מרצונם החופשי את החינוך הדתי, לא בהכרח בהקשר של הגיור; זאת הדרך שלהם.

מנחם ולדמן: אבל אני רוצה להתרכז בנקודה אחת, ואחר כך ישיבו האנשים שקשורים לבית הדין עצמו: אם הראייה כלפיהם היא כמו שאמרתי, וזאת עמדת הרבנות הראשית גם היום – שהם יהודים שמצווה לקרב אותם – אין מקום לעוינות או לגישות אחרות.

מנחם ולדמן: ליהודי מותר ללמוד תורה הרבה שנים, הבעיה היא לא לימוד.

מנחם ולדמן: אבל כאן חברו יחד פקידים במשרד הפנים לפקידים בהנהלת בתי הדין כדי לגרום לעצירת העלייה וכדי להגדיר את העולים כגויים.

מנחם ולדמן: והאנשים יודעים היטב מי הם אלה עשו זאת.

מנחם ולדמן: הם ניסו לשכנע את הדיינים לעצור בדרך הזאת – יד אחת ממשרד הפנים ניסתה לעצור, "גר לא יגרור" – ועכשיו כבר האנשים שעוברים תהליכי השבה ליהדות לא מקבלים זכויות אחרי שהם עוברים את התהליכים הללו והם נשארים בתעודה שלהם עם הקווים האדומים.

מנחם ולדמן: כל אלה נעשים כדי לעצור את העלייה; ויש גם פקידים מסוימים שאמרו את אותו דבר, שהם גויים וכולי.

מנחם ולדמן: היחס הזה צריך להשתנות.

מנחם ולדמן: הם יהודים.

מנחם ולדמן: מזה ייגזרו ממילא כל שאר הדברים.

מנחם ולדמן: הם יעברו את התהליכים ברצון ובשמחה כמו שהיה.

קולט אביטל: אני בכל זאת רוצה לשאול את השאלה; לא ענית עליה אז אני אשאל אותה בצורה אחרת – יותר מחודדת, אולי: אתה מרוצה מתהליכי הגיור, מהקצב, ממי שמעורב בזה?

קולט אביטל: תן לנו את הערכתך.

מנחם ולדמן: אני עומד בקשרים עם הרב מימון, המנהל החדש של בתי הדין המיוחדים לגיור.

מנחם ולדמן: אני אומר לו את הביקורת שלי.

מנחם ולדמן: אבל אני אומר שוב: העניין העקרוני הוא לא טכני.

קולט אביטל: שמענו את העניין העקרוני.

מנחם ולדמן: יש מה לשפר ואני בטוח שהם ישפרו.

קולט אביטל: לא התכנסו היום כדי לבדוק מהן ההחלטות של ממשלת ישראל, או אולי לא בעיקר כדי ללמוד זאת – גם לא מה הצד העקרוני.

קולט אביטל: אנחנו יוצאים מנקודת ראות שכולנו מסכימים לצד העקרוני.

קריאה: תשאלי את בתי הדין את השאלה הזאת.

קריאה: לרב ולדמן לא נעים, שואלים אותו שאלות שבתי הדין אמורים להישאל.

קריאה: נשמח לענות על כל שאלה.

קולט אביטל: אני מודה לך, אני רוצה להבטיח לך שתדבר בתורך.

קולט אביטל: אני שואלת את הרב ולדמן, ומותר לשאול אותו, בכל הכבוד, כי הוא היה מעורה בנושא הזה הרבה מאוד שנים.

קולט אביטל: אני יודעת על פעילותו שנים רבות.

קולט אביטל: הייתי רוצה לדעת ממנו במילים פשוטות אם הוא מרוצה מהתהליכים או לא מרוצה מהם.

מנחם ולדמן: יש הרבה מאוד מה לתקן בתהליכים, בעיקר בשלב של הדיינים.

מנחם ולדמן: הצבעתי על הנקודה המרכזית.

מנחם ולדמן: מרגע שיהיה להם ברור שעומדים לפניהם אנשים יהודים, הכול ישתנה.

מנחם ולדמן: העניינים הטכניים, העיכוב בחודש או חודשיים – אפשר לקבל את זה.

מנחם ולדמן: זה עניין טכני שלא נובע מעוינות.

קולט אביטל: אבל אתה אומר שבאיזה שהוא מקום זה נובע מהגישה העקרונית הבסיסית.

מנחם ולדמן: זה העיקר.

קולט אביטל: היועצת המשפטית של משרד הפנים נמצאת כאן?

קולט אביטל: נמצאת כאן הסגנית.

קולט אביטל: תרצי בבקשה להתייחס בקצרה למצב כפי שהוא היום?

קולט אביטל: מה ההנחיות שלכם?

מלכה קוגן-סן: אני מתפלאת שנאמר כאן שיש מדיניות כלשהי של משרד הפנים להתנכל, לעכב, להתנגד – לי לא ידוע על דבר כזה.

מלכה קוגן-סן: יש כללים משפטיים.

מלכה קוגן-סן: אני לא נתקלתי בדבר כזה, שרוצים לעכב ולהתנגד ולהתנכל למישהו.

מלכה קוגן-סן: אני יכולה רק לומר את הצד המשפטי: יש אנשים שהם זכאי שבות, יש אנשים שאינם זכאי שבות.

מלכה קוגן-סן: אם אדם התנצר בעצמו – וזה לא חל רק על הפלשמורה אלא על כל תפוצה בעולם וגם על עלייה מארץ אחרת – הוא לא זכאי לעלות לפי חוק השבות.

מלכה קוגן-סן: אם הוא נכד למי שהתנצר והוא עצמו לא בן לדת אחרת, הוא כן זכאי שבות.

מלכה קוגן-סן: לכן יש וריאציות רבות.

מלכה קוגן-סן: יש אנשים שזכאים, יש שאינם זכאים, יש שהגיעו מהחלטות הומניטריות.

מלכה קוגן-סן: נוסף על כך יש החלטה של הממשלה, שהתקבלה לפני כשלושה או ארבעה חודשים.

מלכה קוגן-סן: זה הצד המשפטי.

מלכה קוגן-סן: מעבר לכך אין מה לומר מהבחינה המשפטית.

מלכה קוגן-סן: בכל הנוגע לחוק השבות אנחנו פועלים לפי הקריטריונים שקבועים בחוק.

קולט אביטל: העולים האלה לא מגיעים על-פי חוק השבות.

מלכה קוגן-סן: חלק מהם כן.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על הפלשמורה – אני בכל זאת משתמשת בביטוי הזה כי אין ביטוי אחר:

קולט אביטל: הם נכנסים שלא בזכות חוק השבות אלא במסגרת חוק הכניסה.

קולט אביטל: מתן סטטוס של עולה מותנה בתהליכי גיור, זה נכון?

קולט אביטל: הם קודם עוברים תהליכי גיור עד שהם מקבלים סטטוס של עולה.

מלכה קוגן-סן: עד להחלטת הממשלה לא הביאו אותם כקבוצה כוללת.

מלכה קוגן-סן: היו החלטות ממשלה קודמות להעלות בני משפחה של זכאי שבות.

מלכה קוגן-סן: והאנשים האלה, אם הם התגיירו, קיבלו מעמד של עולה.

קולט אביטל: עד שהם מקבלים מעמד של עולה הם עוברים תקופה, שנה או שנתיים נניח, של תהליכי גיור.

קולט אביטל: מה הסטטוס שלהם בתקופה הזאת?

מלכה קוגן-סן: הם הגיעו במעמד של תושב ארעי.

מלכה קוגן-סן: אני יכולה לומר שלאחרונה הייתה גם ישיבה אצל היועץ המשפטי לממשלה לעניין זכויות; התברר למשל שבאחרונה נוצרה בעיה של ביטוח בריאות בגלל שינויים בביטוח הלאומי.

מלכה קוגן-סן: דובר על זה בישיבה אצל היועץ המשפטי לממשלה במטרה לפתור את הבעיה – כלומר שגם עד הגיור יהיו להם הזכויות שהם זקוקים להן.

מלכה קוגן-סן: זה לא קשור למשרד הפנים, אני רק מדווחת על ישיבה שהייתה ועל החלטה.

קולט אביטל: יש דבר שלא מובן, לא לי ולא לחלק מהציבור שצופה בנו ולחלק מהציבור שנמצא כאן.

קולט אביטל: מהי ההחלטה "גר גורר גר"?

קולט אביטל: זה חל גם על בני הפלשמורה?

מלכה קוגן-סן: הייתה פרשנות לחוק השבות, שנהגה די הרבה שנים, שאם אדם מתגייר בגיל מבוגר, הילדים שלו גם הם יגיעו לפי סעיף 4א כבני משפחה.

מלכה קוגן-סן: אם אדם מתגייר בגיל 50-60 הבן שלו, שלא היה יהודי ולא התגייר, יגיע כבן ליהודי.

מלכה קוגן-סן: על הפרשנות הזאת היו כמה דיונים במשרד המשפטים.

מלכה קוגן-סן: בסופו של דבר הוחלט שהפרשנות הזאת מוטעית.

מלכה קוגן-סן: התאריך הקובע הוא תאריך הלידה.

מלכה קוגן-סן: אם אדם נולד ליהודי – הוא בן של יהודי; אבל אם אדם נולד למי שאינו יהודי ולימים, כשהוא כבר בגיר, אביו התגייר – הוא אינו בן של יהודי ולכן אינו זכאי שבות.

מלכה קוגן-סן: ההחלטה הזאת לא הייתה לעניין הפלשמורה; היא חלה גם על הפלשמורה, זה נכון.

מלכה קוגן-סן: זאת הייתה החלטה שהתקבלה אצל היועץ המשפטי לממשלה בדבר שינוי הפרשנות לסעיף הזה.

מלכה קוגן-סן: היו גם שינויים קודמים לפרשנויות בסעיפים אחרים של חוק השבות.

קולט אביטל: מהי הפרשנות עכשיו?

מלכה קוגן-סן: הפרשנות היא שהתאריך הקובע הוא תאריך הלידה.

קולט אביטל: נניח שהאדם נמצא בארץ והוא כבר בתהליכי גיור – אין כבר בעיה, נכון?

קולט אביטל: כוונתי לבן של אדם שנמצא עכשיו בתהליכי גיור.

מלכה קוגן-סן: לא, על זה חלה הפרשנות החדשה.

מלכה קוגן-סן: אולם כששינו את הפרשנות קבעו בכל אופן תקופת מעבר לאנשים שכבר הייתה להם ציפייה, אנשים שקרוביהם מתחילים להתגייר.

מלכה קוגן-סן: קבעו תאריך שעד אליו מי שהתחיל להתגייר – קרוביו יגיעו על-פי הפרשנות הקודמת; מי שפותח היום בתהליכים כאלה – קרוביו אינם מגיעים.

מלכה קוגן-סן: אבל זה לא נוגע רק לפלשמורה; זה חל גם עליהם, אבל הפרשנות היא כללית.

קולט אביטל: נשמע את מר הרצל גדז'.

הרצל גדז': ברשות

הרצל גדז': כם אני אגע בתחום שנוגע למשרד הפנים.

הרצל גדז': אתן קצת נתונים, כדי לסבר את האוזן וכדי להעמיד דברים על דיוקם: משנת 1993 – והחברים יעירו לי אם זה לא נכון – הגיעו לארץ באישור משרד הפנים 20,950 איש.

הרצל גדז': בשנים 2000-2002 – עד סוף 2002, מאז התחלנו לטפל בצורה מסודרת בנושא העלייה מאתיופיה – עלו 8,695 איש.

הרצל גדז': במהלך 2003 עלו עוד 1,400 איש.

הרצל גדז': בסך הכול אנחנו מגיעים לכ-10,000 איש.

הרצל גדז': כלומר בשלוש שנים וחצי עלו כ-50% מכל העלייה הברוכה, וזה רק מחזק את הטענה שבשלוש וחצי השנים האחרונות נעשתה עבודה, ואפשר לשפוט אותה אם היא עונה על הציפיות.

הרצל גדז': יש מגמת התהפכות בין זכאי השבות לבין הנכנסים במסגרת חוק הכניסה.

הרצל גדז': בשנת 2000 עלו 2,000 איש לפי חוק השבות ולפי חוק הכניסה עלו 749 איש; בשנת 2001 עלו 1,927 איש לפי חוק השבות ו-1,642 לפי החוק כניסה – וזה מכיל בתוכו את התוצאות של "גר גורר" שדיברנו עליהן לפני כמה דקות; בשנת 2002 עלו 765 איש לפי חוק השבות, לעומת 1,612 איש לפי חוק כניסה.

הרצל גדז': כלומר המגמה מתהפכת.

קולט אביטל: למה?

קולט אביטל: כי נגמר המאגר?

קריאה: הם שינו את החוק.

הרצל גדז': אנחנו לא שינינו שום דבר.

קריאה: שינוי בהגדרה.

הרצל גדז': לא שינינו שום דבר.

הרצל גדז': יש החלטת ממשלה משנת 1998, ואני אצטט לך מה אמרת אז.

הרצל גדז': בואו נדבר על עובדות.

הרצל גדז': בחוק הכניסה היום אנחנו מעלים אנשים שהם מעבר לחוק השבות.

הרצל גדז': אנחנו לא מדברים על נכדים אלא על נינים של יהודים; הם מקבלים את האפשרות להגיע במסגרת חוק הכניסה.

הרצל גדז': היום רוב רובם של העולים הם נינים, רוב רובם מוגדרים כלא יהודים ואז הם עוברים כאן תהליך של השבה ליהדות.

הרצל גדז': מבחינת התנאים, הם מקבלים את כל ההטבות הסוציאליות הנדרשות כדי לאפשר להם להתקיים כאן באותה שנה.

הרצל גדז': נמצא כאן נציג משרד הקליטה.

הרצל גדז': אני חושב שאפשר לומר שבשנים האחרונות הטיפול מתבצע על-פי המדיניות כפי שהיא הוגדרה במהלך שנת 2000.

הרצל גדז': בזמנו בוצע גם סקר של משרד הפנים כדי לבדוק את הזכאים.

הרצל גדז': טיפלנו בדברים.

הרצל גדז': אנחנו גם התרענו בוועדות הקליטה השונות שעם הזמן ייווצר מצב שלא יהיו יותר זכאי שבות לפי הגדרת החוק של חוק השבות – אלא אם יש מישהו שרוצה לשנות אותו – ויותר ויותר אנשים יגיעו לפי חוק הכניסה; וכניסתם של יותר ויותר אנשים תוגדר כניסה הומניטרית, כי הגדרנו שלא יהיו משפחות חצויות ועוד.

הרצל גדז': אלה העובדות.

הרצל גדז': בנוגע ל-17,000 איש והיום אני שומע שזה כבר 20,000, והם יבורכו על כך: בוועדה שהקים הרב עמר בזמנו, שהציגה נתונים לפני השר ישי, נאמר שיש כ-17,000 איש ושחייבים לערב את משרד הדתות בדיונים כי האנשים צריכים להגיע לכאן וחייבים לעבור גיור.

הרצל גדז': אם הם חייבים לעבור גיור כי הם צריכים להגיע לכאן – זה מתאים למה שאנחנו מדברים: הם זכאי חוק כניסה ולא יותר מזה.

הרצל גדז': הרב עמר, בוועדה שהוא קיים – והוא ביקר באתיופיה – אמר שבוועדה שתוקם בראשות השר פורז תהיה נוכחות של משרד הדתות כדי לעמוד מקרוב על כל תהליכי ההשבה ליהדות.

הרצל גדז': וזה רק מחזק את העובדה שמדובר באוכלוסייה שהיא לא בקטגוריה של חוק השבות אלא מעבר לכך, ואני מדבר כאן באחריות: מדובר על נינים, לפי חוק כניסה, ויותר מזה.

הרצל גדז': לכן אנחנו מחכים לוועדה, שתתכנס בתוך כמה ימים או שבועות אני מאמין, כי בדיון הקודם השר הבטיח שזה יהיה בזמן הקרוב.

הרצל גדז': קיימנו כבר התייעצות פנימית אחת שלנו.

הרצל גדז': יש כוונה לקיים דיון בוועדת השרים בנושא הזה.

הרצל גדז': אחת ההמלצות תהיה לשלוח לשם את נציגי משרד הפנים, הם יהיו באתיופיה ויעשו שם תחקורים כדי לאפשר את הבאת יתר האנשים.

קולט אביטל: הייתה ועדה, נשלחו אנשים, יש רישום מדויק של כל הזכאים.

קולט אביטל: צריך לקים עוד ועדה ושוב לבדוק?

הרצל גדז': יש דוח שנקרא "דוח אפרתי" מלפני חמש שנים, נדמה לי.

הרצל גדז': בדוח הזה מדובר על כ-22,000 איש, כך לפי הרשומות שנמצאות שם.

הרצל גדז': זאת רשימה שמקובלת על כל הפורום הזה – כך לפחות נאמר.

הרצל גדז': אנחנו אכן מתבססים על כך.

הרצל גדז': מתוך הדוח הזה אנחנו כבר הבאנו ארצה כ-10,000 איש, במהלך שלוש השנים האחרונות – והצגתי כאן את המספרים: עד 2003 הגיעו 10,000 איש.

הרצל גדז': היום אומרים שיש שם עוד 20,000.

קולט אביטל: כל מי שהגיעו היו ברשימות?

הרצל גדז': בוודאי; נאמר אולי ש-90% מהם היו ברשימות, כי תמיד יש אנשים שמתווספים.

הרצל גדז': מהמחצית השנייה של שנת 2000 עד ליולי 2003 הבאנו כ-10,000 איש מהאוכלוסייה הזאת, ואם כן המספרים מתקרבים למה שהצגנו בדיון בממשלה הקודמת – כ-17,000 איש שעדיין נמצאים שם וצריך לטפל בהם בצורה כזאת או אחרת.

הרצל גדז': בשל כך נקבע בהחלטת הממשלה שתוקם ועדה בראשות השר פורז, יתקיימו דיונים ותיקבע מדיניות שתגדיר בעצם שני פרמטרים: ראשית ייקבע נוהל הטיפול באוכלוסייה הזאת אחרי שהיא מגיעה הנה, בתחום של משרד הדתות ויתר הנושאים – כי בדוח של הרב עמר נקבע שחייבים לבצע גיור, או השבה ליהדות, לאנשים האלה; את זה הוא קבע ולא אנחנו, וזה מחזק את הטיעון שבעצם מדובר בלא יהודים.

הרצל גדז': ושנית המדיניות תקבע את היכולות התשתיתיות של יתר משרדי הממשלה לבצע את הקליטה.

הרצל גדז': בדיון הזה יסוכם מה יהיה קצב העלייה, בהתאם לפרמטרים שונים שוועדת השרים תקבע.

הרצל גדז': אנחנו נערכים לכך.

הרצל גדז': אני יכול לומר באחריות מלאה שבמשרד הפנים אנחנו ערוכים עם הרשימות והספרים.

הרצל גדז': אנחנו מחכים לדיון שיתקיים.

קולט אביטל: מתי הוא יתקיים להערכתך?

הרצל גדז': השר קיים התייעצות ראשונית אתי לפני כעשרה ימים.

הרצל גדז': סיכמנו את מודל העבודה שהמלצתי לפניו כדי שנוכל לגבש את העניין.

הרצל גדז': הוא אמור לזמן ועדת שרים בשבוע או בשבועיים הקרובים, אני חושב.

הרצל גדז': אני לא יכול להצביע על לוח זמנים מדויק.

וילמה מאור: הוא התחייב לעשות זאת בתוך חודש.

הרצל גדז': בתוך שבוע או שבועיים הוא יקיים דיון ואני מאמין שבוועדת השרים תיקבע מדיניות ברורה יותר לעניין זה.

הרצל גדז': מה שהיה חשוב לי להעביר כאן, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, הוא שבשלוש שנים וחצי הגיעו באישור משרד הפנים 10,000 איש לעומת 20,000 איש שהגיעו בעשור שלם – ואני מדבר כאן לאגף שיושב מימיני.

הרצל גדז': אי-אפשר להצביע בשום פנים ואופן לא על אזלת יד ולא על התעקשות מיותרת של משרד הפנים, אלא על עבודה מסודרת בהרבה מאי פעם.

הרצל גדז': אני חושב שבנושא זה צריך לומר גם למשרדי ממשלה כמו המשרד לקליטת העלייה ויתר המשרדים שעוסקים בנושא שנעשית עבודה ונעשתה עבודה.

הרצל גדז': צריך לזכור שהעבודה שנעשתה בשלוש וחצי השנים האחרונות הייתה בהתאם למדיניות שהוגדרה בשנת 2000.

הרצל גדז': החלטת הממשלה החדשה מלפני שלושה חודשים היא שינוי של המדיניות.

קולט אביטל: שתי ההחלטות אינן מונחות לפניי.

קולט אביטל: אני מבקשת, גם לטובת הפורום הזה, שתסביר לנו: ההחלטה האחרונה שהתקבלה, לפני שקמה הממשלה החדשה – בתקופה שבין הערביים, כשהייתה ממשלה זמנית – האם היא מתנה את העלייה בגיור?

קולט אביטל: האם ההתניה הזאת נמצאת בהחלטת הממשלה?

הרצל גדז': החלטת הממשלה קבעה שיש לטפל בעלייה של 17,000 האנשים שנמצאים שם, שיש לערב במסגרת הוועדות של המיון והקליטה בארץ את גורמי משרד הדתות.

קולט אביטל: לערב זה דבר אחד; להתנות זה דבר אחר.

הרצל גדז': יש לערב אותם כדי שכשהאנשים יגיעו לארץ הם יהיו מחויבים לעבור את התהליך.

הרצל גדז': ההחלטה איננה אתי כרגע.

מנחם ולדמן: אני ישבתי גם בישיבת הממשלה.

מנחם ולדמן: עלה שם שכדי לחזק את הצוות בבדיקות, כדי שהם יזהו מאמא ומסבתא מיהו יהודי, ישב גם נציג של הרבנות הראשית.

קולט אביטל: אבל זה שייך לתהליכי הזיהוי.

מנחם ולדמן: בדיוק.

מנחם ולדמן: שום דבר אחר לא.

קולט אביטל: אין בהחלטת הממשלה הקודמת שום החלטה,

מנחם ולדמן: אין שום אדם בארץ שמחייבים אותו בגיור או בהשבה ליהדות.

מנחם ולדמן: זהו תהליך רצוני של האדם.

מנחם ולדמן: יחליט – יעשה; יחליט – לא יעשה.

מנחם ולדמן: אין כאן שום דבר שאומר שהמדינה כופה תהליך כזה.

קריאה: היא לא כופה אבל היא מדברת על השבה ליהדות.

קריאה: כל האנשים שמגיעים משם, כמו מי שמגיעים בימים אלה, הם אנשים שבתהליך כזה או אחר עוברים את ההשבה ליהדות.

מנחם ולדמן: מרצונם החופשי.

מנחם ולדמן: אם הוא רוצה הוא הולך לבית כנסת, מרצונו החופשי, בלי קשר לחוקי המדינה.

קולט אביטל: הרב ולדמן, לפי מיטב הבנתך, אם אנשים מגיעים לארץ בתוקף זכאותם מתוך סעיף זה או אחר, והם אינם יהודים – יש להם הקשר שאנחנו יודעים עליו ליהדות, והם לא מתגיירים – לפי מה שאנחנו יודעים כאן הם זכאים להישאר בארץ?

מנחם ולדמן: על הזכות להישאר בארץ אין שאלה.

מנחם ולדמן: הם מקבלים תעודת זהות, הם שייכים למדינה.

מנחם ולדמן: כוונתי למי שנכנסים על-פי חוק הכניסה.

קריאה: בחוק השבות אין דיון בכלל.

מנחם ולדמן: בנוגע לחוק הכניסה העניין הוא שגם פה יש שינוי, והייתי שמח שהוא יובהר: עד לפני שבוע או שבועיים מי שעברו את תהליך היהדות עם תעודת המרת הדת קיבלו את כל הזכויות, כולל אזרחות, ביטוח לאומי, זכות עולה.

מנחם ולדמן: נאמר לי שבימים האחרונים מתנהגים אליהם כמו אל הגויים מהארצות האחרות שעוברים תהליך המרת דת, והם לא מקבלים שום זכות.

מנחם ולדמן: הם נשארים עם התעודה של אזרח שאינו תושב קבע כאן.

מנחם ולדמן: זה חידוש של הימים האחרונים.

קולט אביטל: אני רוצה לחדד את השאלה: החלטת הממשלה מונחת כרגע לפניי.

קולט אביטל: אתם צודקים במה שאתם אומרים ויש פה בכל זאת פרשנות ללשון ההחלטה: "צאצאיהם של יהודי אתיופיה מצד אמותיהם המבקשים לשוב ליהדותם יוכלו להיכנס לישראל על-פי חוק הכניסה לישראל".

קולט אביטל: כלומר הם נכנסים על-פי חוק הכניסה, לא על-פי חוק השבות.

קולט אביטל: זה כללי.

קולט אביטל: נניח שפלוני אלמוני מודיע שיש לו רצון, שאיפה כללית, לחזור ליהדות.

קולט אביטל: ומה אם הוא לא הצליח לעבור את התהליכים כפי שהם נקבעים כרגע על-ידי הרבנות?

קולט אביטל: מה אומרת ההחלטה הזאת בנוגע לאדם כזה?

מלכה קוגן-סן: ההחלטה לא קובעת כלום.

קולט אביטל: ההחלטה הזאת מדברת על רצונם של האנשים.

קולט אביטל: אני שואלת מה אומרת הממשלה על האנשים שלא רוצים לעבור גיור לחומרה, שלא רוצים לעבור כל מיני תהליכים שאולי קשים להם או משפילים אותם, שלא רוצים לשלוח את הילדים שלהם לבית ספר רחוק מהבית; הם רוצים שהילדים ילמדו בבית ספר קרוב לבית.

קולט אביטל: אני רוצה להזכיר לכולנו שקיימנו דיון לפני שבוע או שבועיים שבו הסתבר לנו, שמשום שגיורם של העולים האלה מותנה בשיגור לבתי ספר דתיים ממלכתיים שולחים את הילדים רחוק מהבית.

קולט אביטל: זה גורם לנשירה וגם לפשיעה לא פעם.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת אם יש דרך לפרש את הדבר אחרת, אם יש דרך להגמיש את כל הנושא.

הרצל גדז': בהתייעצות עם השר לפני כשבועיים הוא אמר, והצהיר על כך גם בתקשורת, שהמגמה שלו היא לא להתנות את מתן המעמד בארץ בהליך גיור כזה או אחר.

קולט אביטל: זה ברמת הכוונה.

הרצל גדז': נכון.

הרצל גדז': אני מאמין שזה יעלה בדיון הקרוב בוועדת השרים, השר עומד להציג זאת.

הרצל גדז': אחד הדברים שהוא ביקש ממני לבחון הוא אם יש אפשרות שהאנשים שמגיעים לא יגיעו כתושבים ארעיים אלא תינתן להם כבר תושבות קבע, כדי לצמצם את ההליך שבו הם מותנים בגורמים נוספים – וההתניות שלהם ברורות, כל אחד וההתניות שלו.

הרצל גדז': הכוונה למצבם של האנשים אחרי שהם מגיעים לכאן והתהליכים הנוספים שהם צריכים לעבור מול הממסדים – ואני לא יודע איזה סוג גיור הם יעברו, רפורמי, אורתודוקסי, קונסרבטיבי – אני לא מתערב בסוגיה הזאת, זה ברמה של הפוליטיקאים.

יגאל יאסינוב: כשאתה אומר שרק הרבנות הראשית תגייר, אתה מתערב, כי אתה אומר שיהיה אך ורק גיור,

קולט אביטל: הוא לא אמר את זה.

יגאל יאסינוב: היא אמרה והוא מצדיק.

קולט אביטל: לא, הוא לא אמר זאת.

הרצל גדז': התייעצתי כבר עם השר, כבר ישבנו.

הרצל גדז': כוונת השר היא שלא להתנות את מתן המעמד בהליך גיור כזה או אחר.

הרצל גדז': כך הוא אמר בהצהרה.

הרצל גדז': שאלת הביצוע היא שאלה מורכבת ולא פשוטה.

הרצל גדז': אחד הדברים שהשר ביקש ממני לבחון הוא את האפשרות שכל מי שיגיע יקבל כבר תושבות קבע כדי לחסוך את כל היתר.

הרצל גדז': יכול להיות שזה יעלה.

הרצל גדז': אני מאמין שבדיון שיהיה בקרוב הנושאים האלה יוצגו.

הרצל גדז': אלה שאלות לדיון שהשר מעלה, ואולי יבואו על פתרונם חלק מהדברים שנאמרו כאן בדברים האחרים.

קולט אביטל: אני פונה ליועצת המשפטית ממשרד הפנים, את רוצה להוסיף משהו?

מלכה קוגן-סן: מה שאמר מנהל מִנהל האוכלוסין נכון, השאלות האלה יידונו בוועדה שתתכנס בקרוב.

מלכה קוגן-סן: כפי שאני מבינה בהחלטת הממשלה… היה הסבר, כי הרי לא מביאים קבוצה כזאת של אנשים ללא הסבר.

קולט אביטל: מה זה אומר מהבחינה המעשית?

קולט אביטל: אדם שעומד בתור לתהליכים כאלה או אחרים כדי להעלות אותו לישראל צריך להצהיר בכתב שהוא מתכוון לחזור ליהדות?

קולט אביטל: מה המשמעות המעשית של הדברים?

מלכה קוגן-סן: איש לא דן עדיין בצד המעשי, בשאלה אם יידרשו הצהרות בכתב.

מלכה קוגן-סן: אני גם לא חושבת שיתכוונו לכך.

קולט אביטל: הפרשנות שאנחנו קיבלנו גם במסמכים כתובים – ואני חושבת שראינו כמה מסמכים כאלה בשבוע שעבר – היא שילד שאיננו לומד בבית ספר דתי ממלכתי לא יוכל להתגייר.

מלכה קוגן-סן: זאת סוגיה שמשרד הפנים לא דן בה.

מלכה קוגן-סן: אנחנו לא עוסקים בגיור.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: כיוון שחברת הכנסת סולודקין צריכה לצאת, ואני מודה לה על שמילאה בחריצות וביעילות את מקומי קודם, אני נותנת לה עכשיו את זכות הדיבור.

מרינה סולודקין: תודה לחברת הכנסת אביטל.

מרינה סולודקין: אני חושבת שחשוב מאוד שחברי אדיסו מסאלה פנה לוועדה כדי לקיים את הישיבה החשובה הזאת.

מרינה סולודקין: אני חושדת שלמרות כל ההסברים ששמענו כאן יש כמה דברים שאיני יכולה להסכים להם ואני לא שלמה אתם.

מרינה סולודקין: אנשים מגיעים ארצה, ומה אנחנו רואים?

מרינה סולודקין: יש גיור חובה.

מרינה סולודקין: אני מתנגדת לזה מאוד, משום שאנחנו לא דת מיסיונרית.

מרינה סולודקין: הכוח של המדינה שלנו הוא בעלייה.

מרינה סולודקין: אנחנו קיבוץ גלויות מבחינת העיקרון.

מרינה סולודקין: אם אנשים מגיעים ויש להם מסמך שהם תושבים ארעיים, ורק אחרי שהם עוברים את גיור החובה הם יכולים להיות אזרחים – זה מפריע לי מאוד.

מרינה סולודקין: אני רואה שלמישהו במשך שנים הייתה התעניינות רבה לבנות סביב קליטת יהודי אתיופיה מפעל דתי: להכניס את הילדים לבתי ספר דתיים; הרבה דברים שאני לא רואה בקהילה שאני מייצגת, ואני חושבת שזה טוב.

מרינה סולודקין: בארץ יש לנו חוקים.

מרינה סולודקין: אני מסכימה לכך שלא מביאים לארץ את מי שהתנצרו.

מרינה סולודקין: אבל מי שמביאים הם אזרחים לכל דבר.

מרינה סולודקין: צריך רק גיור מרצון, רק גיור באמצעות אולפני גיור והצבא, שיש בו אפשרות כזאת.

מרינה סולודקין: ואסור להשפיל אנשים ואסור להביא אותם לטקסים שמר אדיסו מסאלה סיפר עליהם; הוא סיפר כמה משפיל לגברים המבוגרים לעבור את הדברים האלה.

קריאה: נישואים מחדש.

מרינה סולודקין: זה גם בקהילה שלי, אבל רק מרצון.

מרינה סולודקין: מי שרוצים לעשות חופה – מה שהם לא יכלו לעשות בזמן סטאלין ואחרי סטאלין – מביאים אותם לחופה.

מרינה סולודקין: למה לאתיופים עושים דבר אחר?

מרינה סולודקין: אני מבקשת שאחרי הישיבה הזאת נכתוב בהמלצות שאנחנו רוצים – ואנחנו רואים גם שזה רצון השר,ושיש הסכמה שלו לכך – להביא את האנשים בסטטוס של תושב קבע במעמד שווה לכל דבר.

מרינה סולודקין: רק אם יש להם רצון לעבור גיור ייעשה גיור; רק אז, לפי הרצון שלהם.

מרינה סולודקין: אני רואה ושומעת על התעניינות של גורמים פוליטיים בנושא, אני רואה את זה כך שיש התעניינות בבניית המפעל הדתי סביב קליטת יהודי אתיופיה.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: עכשיו אני מבקשת לשמוע את עמדת הרבנות.

קולט אביטל: הייתי רוצה לשמוע את מנכ"ל הרבנות הראשית.

עודד וינר: ברשות יושבת-ראש הוועדה אעביר כאן את עמדת הרבנות הראשית ואת עמדת הרב הראשי לישראל, שדן בסוגיה הזאת, וכך לא נצטרך לקבל כל מיני פרשנויות לא ברורות ולא בדוקות – כי הדברים נאמרים במפורש.

עודד וינר: אגב, בישיבה שהייתה כאן לפני שבועיים קיבלתי את הרושם שהבעיה העיקרית היא בעיית הגעת העולים מהמחנות בגונדר ובאדיס-אבבה לארץ.

עודד וינר: כשהם מגיעים לארץ כבר יש שאלות אחרות.

עודד וינר: שמענו מהרב ולדמן, שכאמור מלווה את הנושא שנים רבות, על הרבה מאוד רצון טוב והרבה מאוד נכונות מצד הרבנות הראשית .

עודד וינר: ודאי שיש מקום לשיפורים.

עודד וינר: הבעיה הייתה בהגעה ולא בצורת הגיור.

קולט אביטל: קיימנו ישיבה משותפת.

קולט אביטל: קיימנו את הישיבה הזאת לאור כל מיני דברים שהופיעו בנוגע להתניות, לחץ של רבנים.

קולט אביטל: כך התחלנו לבדוק את הנושאים: מה אמת, מה לא אמת, איזה מסר האנשים מקבלים, אם הם מקבלים מסר שרק אם הם ילכו למסלול מסוים הם יקבלו, אם מעמידים לפניהם לבחירה את כל המסלולים האפשריים.

קולט אביטל: דנו בדברים האלה.

קולט אביטל: אנחנו, כאנשים שבודקים את כל התהליכים ולא רק את התהליך הזה, השתכנענו שיש גם מסרים סמויים, יש גם התניות, גם אם הן נעשות בתום לב לפעמים.

קולט אביטל: בדקנו גם איך הדברים נעשים על-ידי הרבנות הצבאית.

קולט אביטל: כל הדברים האלה נמצאים עכשיו בבדיקה.

קולט אביטל: איננו מסתפקים בתשובות רק לשאלה איך אנשים מגיעים לארץ.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת איך הם נקלטים.

קולט אביטל: היינו רוצים לדעת למשל מהי עמדת משרד החינוך, התרבות והספורט כשמדובר במסלול בחירת בתי ספר, כי עד כמה שהבנתי מישיבות קודמות למשרד זה יש עמדה די ברורה שההורים זכאים לבחור והם אינם חייבים לשלוח ילדים למסגרות מרוחקות מהבית.

קולט אביטל: ואת זה אני נותנת רק בתור דוגמה.

קולט אביטל: זוהי ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: תהליכי הקליטה, ההתניות, הטיפול המיוחד, שלפעמים הוא טיפול טוב, שנעשה על-ידי משרד הקליטה – כי הם זכאים להרבה יותר תשומת לב – על כל זה אנחנו מברכים.

קולט אביטל: אבל להבדיל אותם מאוכלוסיות אחרות, שלהן ניתן חופש בחירה רחב יותר – זה עניין שאנחנו רוצים לברר.

קולט אביטל: אנחנו רוצים להבין מדוע, ואולי להתנגד לזה.

עודד וינר: ראשית כול כדי להסיר כל ספק וכדי להבהיר זאת באופן חד-משמעי: ברבנות, כפי שנהוג בעם ישראל מדורי דורות, אין מושג של גיור חובה.

עודד וינר: זה מנוגד לכל עמדת הדת.

עודד וינר: לא יכול להיות מושג של גיור חובה.

עודד וינר: כל הגיור יכול להיות אך ורק אם הוא מתבצע מרצון.

עודד וינר: זה כלל ביהדות מאז ומעולם.

עודד וינר: נאמר פה על-ידי הדוברים לפניי שבסך הכול כל ההליכים – ויש מחלוקות בנושא – נעשו בהסכמה.

עודד וינר: רובם המכריע של ההליכים נעשה ברצון מוחלט של העדה ושל העולים באופן אישי ובאופן כללי.

עודד וינר: בנוגע לעמדת הרבנות: למכתב שהקראתי בפעם הקודמת והנחתי על שולחנה של הוועדה היה המשך.

עודד וינר: עלו שאלות, גם על-ידי השר, והיה מכתב הבהרה נוסף של הרב הראשי לישראל, הרב עמר.

עודד וינר: אקרא אותו, ברשות יושבת-ראש הוועדה, כי יש לו חשיבות רבה לדיון כאן: "לכבוד מעלת ראש הממשלה מר אריאל שרון.

עודד וינר: מכובדי הדגול: ביום י"ד אדר תשס"ג, 16 בפברואר 2003, החליטה ממשלת ישראל בראשותך להעלות את שארית הפלטה של אחינו בני הפלשמורה מאתיופיה, שהיום הם חונים בשני מחנות, אחד באדיס-אבבה ואחד בגונדר, והם נתונים לחרפת רעב ולמחלות שונות, כאשר ראו עיניי בהיותי שם ביניהם.

עודד וינר: וישנה תמותה רבה, בפרט בין הילדים – השם ירחם.

עודד וינר: וכבר דרשתי וחקרתי ביהדותם זמן רב וכתבתי פסק דין ארוך ומנומק ובו העליתי שהם יהודים גמורים".

עודד וינר: למי שהעלה ספק אני חוזר: "ובו העליתי שהם יהודים גמורים".

עודד וינר: אני ממשיך: "וכן פסקתי שלאחר עלותם ארצה יש לעשות להם גרות לחומרה".

קולט אביטל: אולי מה שאגיד עכשיו רק יוכיח את בורותי, אבל אני בכל זאת אשאל את השאלה: אם יהודי הוא יהודי גמור למה צריך עוד לגייר אותו?

קולט אביטל: ההיגיון לא נתפס אצלי.

קולט אביטל: אם הוא בחזקת יהודי – זה דבר אחד.

קולט אביטל: אבל אם הוא יהודי גמור?

עודד וינר: לא ניכנס כאן לכל פרטי ההלכה, כמובן.

קריאה: חוק השבות הרי פתוח.

קולט אביטל: מהו יהודי גמור?

קולט אביטל: אני יודעת מה זה צדיק גמור, למשל.

עודד וינר: אתן דוגמה, דיברנו על זה בדרך, ואנחנו גם מוכנים להזמין את ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לשיעור נרחב בעניין הזה.

עודד וינר: למשל בהלכה מופיע שיהודי מומר – שהמיר את דתו ואין ספק שהוא יהודי –כשהוא ירצה לחזור ליהדות יהיו הליכים שיהיה צורך לעשות על-פי פסקי ההלכה כדי להשיבו לחיק היהדות.

עודד וינר: זאת אף-על-פי שהוא יהודי.

עודד וינר: ההלכה מחייבת אותנו בהליכים מסוימים.

עודד וינר: במקרים מסוימים נדרשים שלבים אחדים, במקרים אחרים נדרשים שלבים נוספים.

עודד וינר: ברשות יושבת-ראש הוועדה אבקש גם מהרב מימון לפרט אחר כך בעניין הזה, כי אצלם מתעסקים בזה ביום-יום.

עודד וינר: אני ממשיך לקרוא: "וכן פסקתי שלאחר עלותם ארצה יש לעשות להם גרות לחומרה כדי להסיר כל ספק.

עודד וינר: לצערי נאמר לי שיש גורמים שטעו בהבנת חוות דעתי שנכתבה לעניין זה ועל כן אני מבהיר בפני מעלתו שבני הפלשמורה הנמצאים במחנות הנ"ל הם יהודים גמורים בלי ספק.

עודד וינר: ומצווה רבתי לזרז את ביצוע החלטת הממשלה האמורה כדי להצילם משערי מוות, ויפה שעה אחת קודם לבדוק ולהעלות כל אלה שנולדו מאם יהודייה (שהם הרוב הגדול שם, כמו 90% מכלל יושבי המחנות הנ"ל).

עודד וינר: ואני מאחל שיזכה שעל ידו יקובצו… ישראל ובאו בציון ברינה ויהי נועם ה' עליך" וכולי וכולי.

קולט אביטל: הדבר היחיד שהמסמך הזה מחדש לי הוא שאנחנו קוראים לראש הממשלה "מכובדי הדגול".

קולט אביטל: אבל חוץ מהעניין הזה, שום דבר.

קולט אביטל: ברצינות.

עודד וינר: נאמר שהם יהודים גמורים.

עודד וינר: זה מופיע במפורש, הרב עמר מדגיש זאת פעמיים, הם יהודים גמורים לכל דבר ועניין.

עודד וינר: ואני לא חושב שקול אחר במדינת ישראל,

קולט אביטל: אז למה גיור לחומרה?

עודד וינר: הסברתי זאת.

עודד וינר: אני לא חושב שיש קול אחר, צלול כל כך, במדינת ישראל של היום, שאומר את הדברים בצורה חד-משמעית כל כך לטובת יהדות אתיופיה.

עודד וינר: אני גם רוצה להזכיר שהרבנות הראשית נותנת אכסניא באהבה וברצון לעולים.

עודד וינר: מדי שבוע בשבוע נמצא שם הרב אדנא, רבם של יהודי אתיופיה.

עודד וינר: אנחנו קשובים לכל הפניות בנוגע למסלול הגיור או לקיצורו של כל תהליך ביורוקרטי כזה או אחר.

עודד וינר: ואכן בתי הדין הרבניים, והרב מימון יפרט קצת יותר בעניין זה, משתדלים לתת מענה מהיר יותר, ככל האפשר.

עודד וינר: לעניין הדיינים – נאמר קודם שיש דיינים שאינם בדיוק פתוחים לנושא, ואני לא רוצה לחזור על המילים שנאמרו כאן.

עודד וינר: לנוכח פנייתו של הרב עמר אני לא חושב שהדברים האלה עדיין קיימים.

עודד וינר: אני מדבר גם בשם הרב הראשי לישראל, שכידוע נכנס לתפקידו זה עתה ויחל בתפקידו כנשיא בתי הדין הרבניים וכאחראי לבתי הדין לגיור רק ביום חמישי הקרוב, לאחר ההשבעה אצל הנשיא.

עודד וינר: הוא יבחן ויבדוק את כל הנהלים שיש היום בבתי הדין לגיור, הוא יבדוק את הצריך בדיקה, ישכלל את הצריך שכלול ויתקן את הצריך תיקון.

עודד וינר: ברשות יושבת-ראש הוועדה, אני מבקש מהרב מימון להמשיך.

קולט אביטל: אבל אם אפשר אני מבקשת לקצר.

אלי מימון: אם אין שאלות אני גם מוכן לוותר.

אלי מימון: אבל אם אתם רוצים לשמוע, אני מוכן להשמיע.

קולט אביטל: יש לנו בהחלט שאלות.

אלי מימון: נשמעו כאן כמה דברים שאני חייב להגיב להם.

אלי מימון: אעשה זאת בקצרה רבה.

אלי מימון: אני, כמי שמייצג את בתי הדין לגיור, חייב לומר שנאמרו כאן דברים שחלקם לא נכונים.

אלי מימון: כמו בפעם האחרונה שנפגשנו, כשעושים ועדה על סמך כתבה כך גם הפעם – משמיעים שמועות.

קולט אביטל: גם בוועדה שהייתה על-פי כתבה הסתבר שחלק מהדברים כן נכונים.

אלי מימון: הסתבר שהעובדות לא נכונות.

אלי מימון: גברת אביטל, בואו נודה על האמת, הסתבר שהעובדות לא נכונות.

קולט אביטל: לא, הסתבר שחלק מהדברים כן נכונים.

אלי מימון: גם כאן מכפישים ציבור.

יגאל יאסינוב: חלק גדול מהדברים היה נכון ואפילו קיבלנו מסמכים חתומים על-ידי רב ראשי של העדה האתיופית.

אלי מימון: זאת לא הייתה מטרת הוועדה, אני מתנצל.

אלי מימון: מדובר כאן באנשים אידאליסטים.

אלי מימון: אני עוד לא מכיר מוסד שיפוטי במדינת ישראל שמסתובב במרכזי הקליטה ומגיע אל הצרכנים שלו ומטפל בהם שם.

אלי מימון: אם יש כל כך הרבה התעמרות, איך ייתכן שבשנה האחרונה גוירו 2,643 אנשים?

אלי מימון: איך ייתכן שלמעלה מ-70% מהאנשים מתגיירים בפעם הראשונה?

אלי מימון: מה כל הסיפורים האלה?

אלי מימון: יש כאן אנשים שלצערי הרב מנצלים את העדה הזאת ורוצים לבנות עליה את עתידם הפוליטי.

אלי מימון: צריך לומר את האמת.

יגאל יאסינוב: בדיוק, בדיוק על זה אנחנו מדברים.

יגאל יאסינוב: זה בדיוק מה שאתם עושים.

אלי מימון: צריך להבין שאנחנו נותנים שירות.

אלי מימון: השירות הזה הולך ומשתפר.

אלי מימון: ביקורת תמיד יכולה להיות ביקורת בונה, תמיד אפשר להשתפר.

אלי מימון: גם לי יש ביקורות על דברים שנעשים.

אלי מימון: אני חושב שבשנה האחרונה שינינו את כל נוהלי העבודה בבתי הדין לגיור, כולל נוהלי הטבילה.

אלי מימון: היום אני חושב שההליך הוא שכל אדם – אישה וגבר – שמגיע לטבילה מקבל שי.

יגאל יאסינוב: קונים בזול.

יגאל יאסינוב: שי זה קנייה בזול.

אלי מימון: ההליכים הם הליכים מקוצרים.

יגאל יאסינוב: ספרי לימוד ביהדות.

יגאל יאסינוב: זה השי.

יגאל יאסינוב: תפילין וטלית.

יגאל יאסינוב: ראיתי.

יגאל יאסינוב: ראיתי את השי הזה, שלא ישקר.

קולט אביטל: חבר הכנסת יאסינוב, אנחנו מנסים לשמוע על תרבות דיבור אף-על-פי שכמה מהדברים שנאמרו כאן די מפריעים.

אלי מימון: בכל מה שקשור בנושאים פרוצדורליים התהליכים הם התהליכים הנעימים ביותר, המקוצרים ביותר והטובים ביותר.

אלי מימון: ולשפר תמיד אפשר.

אלי מימון: הטענה שיש כאן מנגנון שמנסה להתעמר או לדחות היא דבר לא נכון.

קולט אביטל: אני מבינה ש"בוער" לך להסביר לנו שאנחנו פוליטיקאים.

קולט אביטל: אני באמת לא חושבת שזה מקומך להגיד לנו את זה.

אלי מימון: נדמה לי שלא אמרתי את זה.

אלי מימון: אמרתי שיש גורמים שלא בהכרח דואגים לעתיד העדה.

אדיסו מסאלה: זה גם לא בושה לקדם את תהליך הקליטה של יהודי אתיופיה.

קולט אביטל: אני לא חושבת שזה תפקידך כרגע, מר מימון.

אלי מימון: אני מסכים, פשוט ציינתי עובדה.

קולט אביטל: גם לנו יש כמה עובדות שאנחנו מתאפקים מלומר אותן כאן.

קולט אביטל: בואו נדבר עניינית, בלי האשמות של פוליטיקות כאלה או אחרות.

קולט אביטל: אני לא באה לקבוע מי רוצה להפיק מזה תועלת פוליטית, וייתכן שגם לי יש מחשבה ודעה בנושא הזה.

קולט אביטל: לכן גם לא הבעתי אותה ולא שאלתי אותך שאלות מהסוג הזה.

קולט אביטל: אני מנסה להבין: את מה שאנחנו שמענו, את מה שיש לנו בכתב יד ובמסמך ברור, מודפס – רבנים שאומרים שהם לא מוכנים לגייר ילד שלא ילך לבית ספר דתי כפי שהם בוחרים וקובעים – את כל זה יש לנו ביד.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת אם כל אותם הדברים שהזכיר חבר הכנסת לשעבר אדיסו מסאלה נכונים.

קולט אביטל: אתה אומר שהדברים נעימים ושנותנים אחר כך מתנה, לא כך חשים האנשים.

קולט אביטל: הם חשים שזו השפלה.

קולט אביטל: אני רוצה להבין ממך מהו התהליך.

אלי מימון: אשמח מאוד להבהיר את התהליך.

אלי מימון: קודם כול אסביר לכולם: האוכלוסייה הזאת מורכבת משני חלקים, ואני לא רוצה להגדיר את גודלם, חלקם אנשים שמוגדרים מזרע ישראל; חלקם גויים מהבחינה ההלכתית.

אלי מימון: הם לא נכנסים לקטגוריה שהרב עמר מדבר עליה.

אלי מימון: הרב עמר מדבר על החלקים היהודיים שבאוכלוסייה הזאת, ויש שני חלקים.

אלי מימון: בתוך המורכבות הזאת פועל בית הדין, והוא מנסה לתת את המשקל הנכון לכל חלק באוכלוסייה.

אלי מימון: תהליך הגיור משמעותו ההלכתית היא קבלת מצוות.

אלי מימון: זהו תהליך הגיור.

אלי מימון: אינני מכיר שום פרשנות אחרת לתהליך גיור.

אלי מימון: יש אפשרות לצמצם – ובית הדין משתדל לצמצם עד כמה שאפשר ולדרוש מה שפחות דרישות.

אלי מימון: אילו היינו דורשים את הדרישות המלאות כפי שאנחנו דורשים מאנשי חבר העמים אני מניח ש-80%-90% מהאנשים לא היו מתגיירים.

אלי מימון: אנחנו מנסים בסך הכול לזהות נקודה של הפנמה של עיקרי היהדות.

אלי מימון: אנחנו לא הולכים לדרוש דרישות של ידע מופרז או דרישות מסובכות.

אלי מימון: יש דרישה של הבנה של עיקרי היהדות והזדהות עם היהדות – מכיוון שמדובר באנשים שהתנצרו אנחנו רוצים לוודא שהקטע הזה מאחוריהם והם כרגע מביעים הזדהות עם היהדות.

אלי מימון: זאת המשמעות של קבלת המצוות.

אלי מימון: חלק מהעניין הזה של שמירת המצוות הוא ההליכה לבית ספר דתי.

אלי מימון: אי-אפשר לומר לאדם שהוא שומר מצוות אם הבן שלו לא לומד בבית ספר דתי.

אלי מימון: זהו תהליך הגיור.

יגאל יאסינוב: ואחרי הגיור?

אלי מימון: אני לא מתעסק עם מה שקורה אחרי הגיור.

אלי מימון: לי אין בולשת ולא שוטרים.

יגאל יאסינוב: זה היה כתוב, זה כתוב במסמך, שגם אחרי הגיור.

אלי מימון: אני לא יודע מי כתב ומה כתב.

אלי מימון: אני מבקש שיינתן לי להציג את הדברים.

אלי מימון: אנחנו מתעסקים בגיור עד תומו.

אלי מימון: בנוגע למה שאחרי הגיור, אני יודע, בלי קשר לעניין שלנו, שיש פניות ולחצים כל הזמן.

אלי מימון: יש אנשים שאומרים שהם רוצים ללמוד בבית ספר דתי אבל בית הספר הדתי לא רוצה אותם.

אלי מימון: יש מקומות כאלה ולפעמים אנחנו משתדלים לעזור בכך, כאשר האוכלוסייה דורשת זאת, כאשר האנשים אומרים שהם רוצים ללמוד בבית ספר ממלכתי דתי.

אלי מימון: הרב ולדמן מכיר את התופעה הזאת היטב.

אלי מימון: אנחנו אומרים שאיננו יכולים לחייב אבל אם היו אנשים שאמרו שהם רוצים להמשיך ללמוד בבתי ספר דתי ובתי הספר מסרבים – קרה שהתערבנו מול משרד החינוך, התרבות והספורט וביקשנו שלאוכלוסייה הזאת תינתן אפשרות ללמד בבית ספר דתי ושלא ימנעו זאת ממנה.

אלי מימון: יש הורים מאוכלוסיות מסוימות שלא הסכימו לזה.

אלי מימון: בתהליך הגיור אנחנו אכן דורשים שהתלמידים ילמדו בבית ספר דתי.

אלי מימון: זה חלק מהתהליך.

אלי מימון: מה שקורה אחרי תהליך הגיור – תאמין לי שכוח האדם שלי מצומצם עד כדי כך שכל נושא האוכלוסייה האתיופיות, שהוא 70% מהגיור במדינת ישראל מחזיק משרה וחצי.

אלי מימון: לכן אתה בוודאי יודע, חבר הכנסת יאסינוב, שאני לא יודע מה קורה אחרי תהליך הגיור.

אלי מימון: אני משתדל מאוד לדעת מה קורה בתהליך הגיור ועד כאן תחום התערבותנו, לא מעבר לזה.

יגאל יאסינוב: יש אנשים שיסבירו לך באיזו מערכת אתם בודקים אותם גם אחרי הגיור.

אלי מימון: אשמח ללמוד.

אלי מימון: תמיד אפשר ללמוד דברים חדשים.

קריאה: אתה מכיר מישהו אחד שביטלו לו את הגיור אחרי שהוא התגייר?

קולט אביטל: כן, זה כבר מוכח.

קולט אביטל: זה נכון.

יגאל יאסינוב: אני מכיר אנשים שמאיימים עליהם.

קריאה: יש מישהו אחד שביטלו לו את הגיור אחרי שהוא התגייר?

קריאה: לא כדאי להפריח סתם ססמאות באוויר.

קריאה: אחרי תהליך גיור לא בוטל גיור לאיש.

קריאה: אמרת דברים במפורש.

יגאל יאסינוב: אל תביא את הדיון לכיוון אחר.

קריאה: זה הכיוון שאתה מוביל אליו.

קולט אביטל: אני מבקשת מכם.

קולט אביטל: מישהו בשם הקהילה האתיופית מוכן לדבר?

30095: אני מנהל ארגון "מכנף דרום לציון".

30095: אקצר בדברים.

30095: שורש הבעיה הוא במשרד הפנים.

30095: הוא זה שלא מבצע את החלטת הממשלה.

30095: ארבעה חודשים עברו ולא מבצעים את החלטת הממשלה, החלטה חוקית.

קולט אביטל: הכוונה לעצם העלאתם של האנשים?

קולט אביטל: לא זה הדיון היום.

קולט אביטל: אנחנו רוצים להתקדם, אנחנו מפרידים בין שני דברים: הדבר נוגע לתהליכים עצמם, אם הם וולונטריים או לא וולונטריים, אם הם תנאי או לא תנאי לעלייתם של האנשים ארצה.

קולט אביטל: כיוון שאנחנו שומעים על מערכות לחצים שמופעלות אני מבקשת לשאול את נציגי העדה האתיופית: מה התחושות שלכם?

קולט אביטל: יש לחצים?

קולט אביטל: אין לחצים?

קולט אביטל: הדברים נעשים לגמרי מתוך רצון הקהילה?

קולט אביטל: לפי בקשתה?

קולט אביטל: זאת שאלתי, ואני מבקשת להתייחס רק לזה.

30095: לכן אני רוצה להתחיל ממשרד הפנים.

30095: אחר כך אגיע לבית הדין הרבני.

30095: במשרד הפנים אם לא עוברים את תהליך הגיור אי-אפשר לקבל אזרחות.

30095: זה מה שאומרים.

30095: על כוונות השר אנחנו לא יודעים.

30095: גם היו לו כוונות לבצע את החלטת הממשלה.

30095: היום העולים מקבלים תעודה בצבע ורוד.

30095: אין להם אזרחות.

קריאה: תראה לי אחת כזאת?

קריאה: תראה לי מהי תעודה בצבע ורוד?

30095: הנה.

30095: כולם מקבלים.

אדיסו מסאלה: מה, אתה לא יודע גם על זה?

אדיסו מסאלה: זאת ההתנגדות השיטתית של משרד הפנים לקבל אותם.

אדיסו מסאלה: המעמד שלהם היום הוא כמו של עובדים זרים.

קולט אביטל: גם אני לא כל כך מבינה.

קולט אביטל: אני מבקשת שיעבירו את התעודה שהוצגה כדי שנראה אותה.

אדיסו מסאלה: זאת השיטה של משרד הפנים.

אדיסו מסאלה: משרד הפנים משתף פעולה עם הגיור.

קולט אביטל: מר מסאלה, אתה לא ברשות דיבור, וגם אתה, אדוני.

30095: הם הולכים לבנק לקבל משכנתה ואומרים להם: "מה זה?".

30095: הם הולכים לקבל כל מיני דברים ואומרים להם: "מה זה?".

30095: העולים נמצאים בהתעללות, הייתי אומר.

30095: מדינת ישראל החליטה להעלות אותם והם הגיעו על-פי חוקי מדינת ישראל – חוק השבות וחוק הכניסה.

30095: כשהם מגיעים נותנים להם את התעודה הזאת והם נמצאים במצב קשה.

30095: משרד הפנים הוא שהוביל לשינוי של פרשנות חוק השבות, של סעיף 4א לחוק – כדי למנוע את העלייה מאתיופיה.

30095: בפרוטוקול ההחלטה כתוב שאוכלוסייה מסוימת – 70%, הרב מימון חידד את העניין – עוברת את תהליך הגיור ולכן צריך לשנות את העניין.

30095: כך כתוב בפרוטוקול.

30095: המוטיווציה הייתה לעצור את העלייה מאתיופיה.

קולט אביטל: לא זה הנושא.

30095: אני פשוט נוגע בשורש הבעיה.

30095: שורש הבעיה נמצא במשרד הפנים.

30095: הוא הציג כאילו הם צדיקים.

הרצל גדז': משהו במספרים לא נכון.

קולט אביטל: מר נגוסה אני מבקשת שתתייחס לתהליכי הגיור, אם יש לך מה להוסיף.

30095: התנאים האלה מקשים מאוד.

30095: ואז אנחנו הולכים לבית הדין הרבני, ושם יש רבנים מסוימים – אני לא עושה הכללה – שמתנהגים כך.

30095: יש גם רבנים אחרים שרואים את הקהילה הזאת כקהילה יהודית ורוצים להקל.

30095: אבל יש רבנים מסוימים שהכוונה שלהם היא למרר עוד את החיים של העולים, ויותר לחפש דרך לעצור את העלייה.

30095: כשהעולה מגיעים לבית הדין שואלים אותו: יש לך ילדים באתיופיה?

30095: אם האדם אומר "כן", אומרים לו שיקום וילך.

30095: אלה עובדות שהיו.

30095: רק לאחר שינוי "גר גורר" הצליחו – כי עכשיו גם אם האדם יתגייר שינו את החוק והוא לא יוכל להביא את הילדים שלו.

קולט אביטל: זה קורה גם באחרונה או זה קרה בעבר והופסק?

30095: לפני ששינוי הפרשנות של חוק השבות יצא לפועל בית הדין הרבני היה מקשה דווקא על מי שהילדים שלהם נשארו שם.

30095: היו גם כתבות בעניין הזה.

30095: עכשיו, אחרי שהחוק השתנה אין להם זכות.

קולט אביטל: לא החוק השתנה, הפרשנות השתנתה.

30095: משרד הפנים צריך לשנות את הגישה שלו כלפי הקהילה הזאת.

30095: שורש הבעיה נמצא יותר במשרד הפנים, ולכן משרד הפנים צריך להעלות אותם.

קולט אביטל: שמענו, אתה אומר את זה בפעם החמישית.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: נשמע את נציג משרד הפנים.

קולט אביטל: אני מבקשת רק התייחסות קצרה.

קולט אביטל: אני מבינה שמוצגת כאן תעודת תושב ארעי.

הרצל גדז': עד לפני שלוש שנים תעודת תושב ארעי הייתה תעודה כתומה, פנקס קטן.

הרצל גדז': שינינו אותה כדי שתהיה כמו תעודת הזהות, כדי שתיכנס לנרתיק הכחול.

הרצל גדז': זה נכון בנוגע לכל התושבים הארעיים, ולא משנה מאיפה הם באים.

הרצל גדז': לומר כאן בכנסת דברים לא מדויקים – שכביכול זה שייך רק לאוכלוסייה מאתיופיה – זה פשוט לא מדויק, בעדינות.

הרצל גדז': זה טוב יותר מהתעודה הכתומה שהייתה פעם.

הרצל גדז': היום לא מנפיקים תעודות כתומות.

הרצל גדז': מנפיקים תעודת תושב ארעי, שהיא תעודת תושב זמני.

הרצל גדז': בנוגע לגיורים, כדאי להבין דבר נוסף שהוחלט בפרשנות המדויקת של היועץ המשפטי לממשלה: לפני כמה חודשים נקבע שגיור בארץ לא יקנה עוד זכויות עולה.

הרצל גדז': זה לא חל על האוכלוסייה שמגיעה בתוקף חוק כניסה.

הרצל גדז': אני חוזר ומבהיר: אדם זר שנמצא בארץ ומתגייר – סיום הגיור שלו לא יקנה לו מעמד עולה.

קולט אביטל: אבל זה לא חל על עולים שהעלו אותם.

קולט אביטל: זה חל על עובד זר שהחליט להתגייר, למשל.

הרצל גדז': את זה אני מבקש לחדד: זה לא חל על מי שנכנסים בתוקף חוק הכניסה ובאים לכאן ומתגיירים ועוברים את כל המהלך האחר.

קולט אביטל: נשמע כעת את נציגת הסוכנות היהודית.

דבורה גינימלקי: כידוע העולים מאתיופיה נקלטים ישירות במרכזי הקליטה.

דבורה גינימלקי: אנחנו רואים את התהליך שלהם.

דבורה גינימלקי: אני רוצה לתאר את הצמתים שבהם אנחנו רואים שהם נתקעים – איפה התהליך נתקע ומה המשמעויות של זה.

דבורה גינימלקי: העולים עוברים תהליך גיור ותהליך של לימוד יהדות במשך עשרה חודשים.

דבורה גינימלקי: מה שנהוג הוא שבמהלך תהליך הגיור הזה, לפני סיומו הרשמי, נציגי בתי הדין כדי לבחון את האנשים ולומר למורים מה מצבם – זה כמו בחינת מתכונת לפני בחינת בגרות.

דבורה גינימלקי: הם אומרים מה הדברים החלשים – כדי שהעולים יגיעו לבית הדין ולא יחזרו לשם בפעם השנייה והשלישית והרביעית.

קולט אביטל: לא אלה הבעיות שהועלו כאן.

דבורה גינימלקי: נכון, לכן אני אומרת שאולי נתייחס לבעיות המציאותיות כי יש תכתובת ענפה בינינו לרב מימון.

דבורה גינימלקי: התוצאה היא שהמשפחות נשארות חודשים רבים מעבר לזמן הדרוש להן במרכזי הקליטה.

דבורה גינימלקי: זאת בעיה כספית עצומה.

דבורה גינימלקי: משרד הקליטה הרי משלם בעד השהות הזאת.

דבורה גינימלקי: כל חודש עולה עשרות מיליוני שקלים.

דבורה גינימלקי: אנחנו שוכרים עוד ועוד מרכזים כי האנשים שצריכים להתפנות לא מתפנים.

קולט אביטל: אני מאוד מעריכה את מה שאת אומרת אבל זה באמת לא הנושא.

קולט אביטל: אנחנו לא דנים עכשיו בשאלה כמה עולה להחזיק את העולים במרכזי הקליטה, משום שגם אין פתרון לאן להוציאם ממרכזי הקליטה.

קולט אביטל: בואו לא ניכנס לדיון מיותר.

קולט אביטל: לממשלה אין כסף מיותר עכשיו לסדר להם דירות.

דבורה גינימלקי: רק נתון אחד.

קולט אביטל: לא, זה לא הנושא.

דבורה גינימלקי: יש 800 עולים עם מפתח ביד שלא גמרו תהליכי גיור.

דבורה גינימלקי: הם רכשו כבר דירות ולא יוצאים.

דבורה גינימלקי: 800 משפחות.

קולט אביטל: תודה על ההבהרה.

מלכה קוגן-סן: אני רציתי להבהיר את מה שנאמר בנוגע להענקת מעמד תושב ארעי.

קולט אביטל: הרב ולדמן, אני מבקשת לא לשבת בוועדה עם פלאפונים.

קולט אביטל: איש לא יושב כאן עם פלאפונים, כולל לא חברי הכנסת.

מנחם ולדמן: אלה נתונים בשביל מר גדז': יש אנשים שעכשיו לא קיבלו תעודות זהות.

קריאה: שמונה חודשים שסיימו את התהליך ולא קיבלו את התעודה.

יגאל יאסינוב: ואם זה לא נקרא לחץ, אז אנחנו לא מדברים בעברית.

מנחם ולדמן: אלה אנשים שעברו תהליך גיור.

קולט אביטל: הרב ולדמן, אם אתה רוצה לברר נקודה כלשהי אני מבקשת שתצא החוצה.

קולט אביטל: אתה רוצה לומר שהתעודה הזאת מוענקת לאנשים אחרי שהם כבר עברו את התהליך?

מנחם ולדמן: זה מה שביררתי עכשיו.

מנחם ולדמן: בצפת, רק בשבוע שעבר, היו ארבע משפחות שעברו תהליך יהדות, עלו על-פי חוק הכניסה, אף-על-פי שהם מהפלשמורה.

מנחם ולדמן: מדינת ישראל העלתה אותם, והם קיבלו את זה בחזרה.

קולט אביטל: כלומר הם לא קיבלו תעודת עולה.

מנחם ולדמן: זאת תעודת הזהות שהם קיבלו, ואין להם אזרחות.

קולט אביטל: נציג משרד הפנים, יש לך תגובה?

הרצל גדז': הוא אמר.

הרצל גדז': בסדר.

הרצל גדז': אפשר לבדוק את העניין.

הרצל גדז': אני לא יודע.

קולט אביטל: יש תהליכים שהולכים לפי חוק, יש טעות של פקידה – כמו שאנחנו תמיד שומעים.

קולט אביטל: מה קרה כאן?

הרצל גדז': אני אבדוק את העניין, אם זה נכון בכלל.

קולט אביטל: הוועדה הזאת מבקשת תשובות ברורות, אם ניתן עד מחר.

הרצל גדז': אבל שלא יישמע בדיון שזאת תעודה שמוענקת לעולי אתיופיה, מה שמנסים להשיג כאן בדיון.

הרצל גדז': תפסיקו לשקר, בבקשה.

קריאה: אלה עולי אתיופיה.

קריאה: לא משוודיה, לא מרומניה.

הרצל גדז': ב-1998 מה הצהרת כאן ולא עמדת במילה?

הרצל גדז': תירגע.

הרצל גדז': באמת.

הרצל גדז': ב-1998 הצהרת פה הצהרות.

קולט אביטל: אני מבקשת שייבדק מהן ההנחיות.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על נושאים קונקרטיים מאוד, אנחנו מדברים על העיר צפת.

קולט אביטל: אנחנו לא אומרים דברים בעלמא.

קולט אביטל: יש שם בוודאי לשכה של משרד הפנים.

קולט אביטל: אפשר בקלות לבדוק בתוקף איזו הוראה האדם לא מקבל את הסטטוס שהוא צריך לקבל אחרי שהאדם סיים תהליך גיור.

הרצל גדז': אין הוראה כזאת.

קולט אביטל: אז האנשים פועלים בניגוד להוראות משרד הפנים?

הרצל גדז': אין הוראה כזאת.

הרצל גדז': צריך לבדוק.

הרצל גדז': אי-אפשר לדעת מה היה.

הרצל גדז': אני צריך לראות אם היה כזה מקרה בכלל, ואם כן – לבדוק אותו.

הרצל גדז': אם נאמר שלא, אז מישהו עשה טעות, זה בניגוד להוראות.

הרצל גדז': אין הוראה שמי שעובר תהליך גיור ומסיים אותו לא מקבל את המשך המעמד.

הרצל גדז': אין דבר כזה.

קולט אביטל: אם אין הוראה כזאת אני מבקשת שתגיד לי מה כן ההוראה.

הרצל גדז': ההוראה היא מה שאמרתי: שמי שמסיים הליך גיור ומגיע עם כל המסמכים הרלוונטיים מקבל את האזרחות שלו ואת הכול.

יגאל יאסינוב: ואם הוא מביא מסמכים מהתנועה הרפורמית או הקונסרבטיבית על גיור?

הרצל גדז': זה לא רלוונטי.

יגאל יאסינוב: אני מבקש תמצית מהפרוטוקול בנושא הזה.

יגאל יאסינוב: קודם כול, לידיעת האורחים, אני רוצה להסביר דברים ששמענו מפי נציג הרבנות.

יגאל יאסינוב: אני איש שכמה שנים מחייו למד בישיבה ואני למדתי דבר פשוט: יש יהודי ויש מי שאינו יהודי – גוי.

יגאל יאסינוב: אם מוסיפים ליהודי מילה כלשהי: "גמור" או "טוב" או משהו אחר – זה דורש פסיקה מסוימת ודיון בבית הדין הרבני או פסק הלכה מסוים.

יגאל יאסינוב: זה משחק מילים, כדי שיהיה אפשר להגיד שהם יהודים אבל בעצם הם לא יהודים.

יגאל יאסינוב: אני רוצה לומר עוד דבר אחד: אני יודע שאת מה שאמר שר הפנים צריך, באופן פשוט: זה אינו רק גיור אורתודוקסי אלא גיור מכל הזרמים.

קולט אביטל: אנחנו לא יודעים שהוא אמר את זה.

קולט אביטל: זאת הפרשנות שלך, חבר הכנסת יאסינוב.

יגאל יאסינוב: אני רק מבהיר את זה.

יגאל יאסינוב: והדבר האחרון: יושבים כאן אנשים שעברו את זה.

יגאל יאסינוב: אינני מייצג קהילה אתיופית, אני מייצג את כלל אזרחי המדינה.

יגאל יאסינוב: אני רוצה להדגיש שהאנשים האלה באו לכאן לפי החוק.

יגאל יאסינוב: תשמעו מה אתם אומרים: הם עולים אבל עדיין הם לא מקבלים את המסמכים, כי הם לא סיימו את התהליך.

יגאל יאסינוב: איך עולה יכול להיות חצי עולה?

יגאל יאסינוב: האדם לא יכול להיות חצי מת.

יגאל יאסינוב: הוא או מת או חי.

יגאל יאסינוב: והשאלה האחרונה ממש, אני רוצה להבין, ואולי להציע הצעה: את הדברים האלה תביאו לי בכתב, בבקשה.

יגאל יאסינוב: אני מבטיח להעביר את זה אישית לשר הפנים ולשר המשפטים.

יגאל יאסינוב: אני מבטיח לבדוק את זה.

יגאל יאסינוב: תעבירו את זה בכתב, כמו שצריך, אתם יודעים להכין את המסמכים.

יגאל יאסינוב: אני מבטיח להביא את זה לבדיקה.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: אנחנו רוצים להתקרב לסוף הישיבה.

קולט אביטל: אנחנו דחוקים בזמן.

קולט אביטל: לפני שאציע כמה הצעות או נקבל כמה החלטות, אני רוצה לפנות שוב לרב מימון ולשאול אותו: יש דברים שהם בתוקף החלטה, יש דברים שנעשים אולי ללא החלטה.

קולט אביטל: כוונתי לתהליכים מסוג מסוים, להתעללויות, לכך שאנשים צריכים לעבור ברית מילה מול משפחה – שזה מבייש כל אחד, בכל גיל, מכל עדה.

קולט אביטל: אם זה נכון, צריכה לצאת גם הוראה מפורשת – כי אולי יש אנשים שפועלים בניגוד להוראותיכם.

קולט אביטל: אנא ממך, השב בקצרה, כדי שנוכל לסיים.

אלי מימון: אני מבקש לפנות לחבר הכנסת יאסינוב: לא עושים ברית מול המשפחה.

אלי מימון: ברית עושים בבית חולים, בהרדמה, עם מנתח מומחה.

אלי מימון: מה הסיפורים האלה?

אלי מימון: מאיפה הבאתם את הדברים האלה?

אלי מימון: עושים את זה בבית חולים, ידידי.

אלי מימון: אני מנהל את המערכת.

אלי מימון: תנו לי להסביר מה נעשה.

קריאה: חדר מאולתר.

אלי מימון: שום חדר מאולתר.

יגאל יאסינוב: התכוונתי להוצאת טיפת דם.

אלי מימון: מאיפה הדבר הזה, מאיפה המצאת את ההמצאה הזאת?

אלי מימון: ברית עושים על-ידי מנתח מוסמך.

אדיסו מסאלה: הנה ארבעה נציגים שהביאו ממרכז הקליטה.

אדיסו מסאלה: לא רצינו שהם יישארו, כי אם הם היו מדברים כולם היו יוצאים.

אלי מימון: אני מבקש לציין את העובדות ואחר כך את התהליך…

קולט אביטל: ואתה מחייב אדם בן שבעים לעבור ברית מילה?

אלי מימון: מי שרוצה להתגייר עובר ברית, רבותיי.

אלי מימון: מי שלא רוצה להתגייר לא רוצה ברית, אנחנו לא מחייבים.

קולט אביטל: ודאי שאתם לא מנהלים את מדיניות הקליטה.

קולט אביטל: במשרד הפנים לא מנהלים את הדרך שבה הרבנות מיישמת אותה.

קולט אביטל: אבל יש קשר נסיבתי בין הדברים.

קולט אביטל: יש שרשרת של התניות, יש שרשרת של מסרים.

קולט אביטל: ולכן מי שמשתתף בדיון הזה הם גם נציגי המשרד לקליטת העלייה ומשרד הפנים – סליחה, זה בעצם משרד הפנים, שעוסק במדיניות; וגם אתם משתתפים כאן, כדי לדעת איך אתם מיישמים את זה.

קולט אביטל: ברור לחלוטין שאם אתם רבנים שמייצגים את הרבנות הראשית ואת הממסדים – אתם פועלים לפי ההוראות, אתם קיבלתם משימה ואתם פועלים לפיה.

קולט אביטל: השאלה היא איך אתם מבצעים את המשימה.

קולט אביטל: גם את זה אנחנו רוצים לדעת.

קולט אביטל: אני רוצה לסיים ולסכם את הישיבה הזאת.

קולט אביטל: זאת בוודאי לא הישיבה הראשונה והיא גם לא תהיה האחרונה.

קולט אביטל: נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה מקרוב.

קולט אביטל: קיימנו ישיבה עם שר הפנים, אני מצטערת שנציגו כאן אינו בחדר אבל היועצת המשפטית של המשרד נמצאת והיא תוכל להעביר את ההחלטה שלנו.

קולט אביטל: רשמנו לפנינו את פסיקתו של הרב הראשי לישראל שבני הפלשמורה הם יהודים.

קולט אביטל: צריך לעשות בדיקה פרטנית בנוגע ללשכות השונות של משרד הפנים, יש לבדוק אם נכון הדבר ומדוע אחרי שאדם כבר עבר את הגיור, עבר את שמונת החודשים או את עשרת החודשים ואת מערכת הגיור ועמד בהצלחה בה – מדוע אם הוא ממשיך לקבל מעמד של תושב ארעי?

קולט אביטל: אנחנו מדברים על החוק הקיים היום.

קולט אביטל: יש כאן מידע שהתקבל בוועדה.

קולט אביטל: אנחנו מבקשים לבדוק אותו.

קולט אביטל: אני לא מעריכה שבדיקה כזאת תארך יותר מיום או יומיים.

קולט אביטל: מדובר בכמה טלפונים לכמה מנהלי לשכות של משרד הפנים בכמה מקומות בארץ.

קולט אביטל: נשמח לספק מידע איפה, באיזה מקום נתקלנו בבעיות האלה.

קולט אביטל: נבקש לקבל את המידע הזה בתוך יום-יומיים.

קולט אביטל: לכן חוץ מהפגישה אתנו, שבה נבדוק את הנושא הזה, אנחנו מבקשים גם מהרבנים הראשיים להיפגש עם משלחת של בני העדה עצמה, לשמוע את הטיעונים בנוגע להליכי הגיור, לנקוט את הצעדים שימנעו את הביזוי.

קולט אביטל: אם הפרספצייה הזאת קיימת ובאמת אנשים מלינים באוזנינו, הרבנים הראשיים צריכים להיפגש עם האנשים, לשמוע ולהוציא הנחיות כדי למנוע להבא את כל התהליכים האלה, שהם מיותרים.

קולט אביטל: מי שהחליט להתגייר, מי שרוצה להתגייר, צריך לעשות זאת בתנאים האמתיים והמכובדים ביותר.

קולט אביטל: אתם אמונים על זה.

קולט אביטל: אתם צריכים להבטיח את זה.