ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 11, 2003-05-13 10:00

קולט אביטל: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה בנוכחות השרה לקליטת העליה.

קולט אביטל: מאז שהשרה התמנתה לתפקידה פנינו וביקשנו ממנה להופיע בפני הוועדה לספר לנו מה תוכניותיה.

קולט אביטל: בינתיים נכנסנו למצב שבו הרבה מאוד תקציבים קוצצו.

קולט אביטל: בוועדה הזאת אנחנו עוסקים רוב הזמן בקיצוצים שלפי מיטב הבנתנו פוגעים גם בעליה שהגיעה, אבל גם בעליה שהיתה עשויה להגיע.

קולט אביטל: אני רוצה לספר לשרה שחזרתי אתמול בבוקר מברלין, וגם אם זו לו היתה מטרת הנסיעה שלי נפגשתי שם עם אנשים וניסיתי לבדוק מהי האמת בסיפורים שהגיעו אלינו בדבר ההטבות שמעניקה ממשלת גרמניה לעולים שבאים אליה מרוסיה ומה היא מנסה לעשות כדי למשוך אנשים אליה.

קולט אביטל: מסתבר שיש שם מדיניות מתוכננת היטב שהמטרה שלה – ולא צריך להיות חכם גדול כדי להבין את זה – לתת לגיטימציה לממשלת גרמניה הנוכחית למחוק איכשהו את שרידי העבר, שכן מאותו רגע שבגרמניה תהיה שוב קהילה יהודית גדולה, אז גם אנחנו סותמים את הגולל על כל מה שהיה במלחמת העולם השנייה או יותר נכון לומר שאדמת גרמניה שוב פעם מאוכלסת בקהילות יהודיות גדולות.

ציפי לבני: זה רק סמלי שהיום מציינים במליאת הכנסת את יום הניצחון על גרמניה הנאצית.

מרינה סולודקין: בכל זאת יש הבדלים, כי שם אין קליטה מקצועית.

מרינה סולודקין: אי אפשר שם לעסוק בהוראה או במדע וכד'.

מרינה סולודקין: יש שם תנאים בסיסיים מאוד טובים, אבל לא קליטה מקצועית.

קולט אביטל: אני לא מנסה לבוא היום ולומר שאנחנו חלילה בתחרות.

קולט אביטל: אי אפשר בכלל לדבר במונחים כאלה ולא זאת הכוונה, אבל אם אנחנו היום לא מעניקים לעולים את כל אותם השירותים שניתנו בעבר, אם אנחנו מקצצים תקציבים מאוד בסיסיים כמו המענקים למשכנתאות, אם מצד שני גם מועצות מקומיות וראשי ערים רואים שהתקציבים שלהם בכל התחומים של קליטת עליה מקוצצים, מדוע בעצם צריכים להגיע אלינו עולים?

קולט אביטל: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו את השאלה: מה אנחנו עושים היום כדי למשוך אלינו את העליה.

קולט אביטל: גברתי השרה, אנחנו רוצים לשמוע מה התוכניות שלך, איך את מתמודדת עם הקיצוצים, במה הם יפגעו, כדי שנבין כיצד אנחנו צריכים להיערך לנושא הזה.

ציפי לבני: זו בעצם הפגישה השנייה שלנו.

ציפי לבני: את הפגישה הראשונה עשינו תוך כדי קרבות על התקציב.

ציפי לבני: כמי שישבה בדיוני ועדות חשוב לי לומר שמבחינתי אני רואה את העבודה בין המשרד לבין הוועדה כעבודה משותפת.

ציפי לבני: אני אדבר יותר ברמה העקרונית והסגל הבכיר של המשרד נמצא כאן כדי לתת את כל הפרטים האפשריים.

ציפי לבני: הכוונה היא לעבוד בשקיפות מלאה מול האזרחים בכלל ובוודאי מול הכנסת ומול הוועדה.

ציפי לבני: אני רואה את כולנו, הרי זה לא עניין פוליטי, שותפים לאותם תהליכים, כאשר מטבע הדברים עליי יש מגבלות שנובעות מעצם היותי חברת ממשלה ומחויבת בהחלטותיה, מה שחלק מכם אין לו את זה.

ציפי לבני: אני חושבת שגם התהליך שעשינו כאן

ציפי לבני: תוך כדי העבודה על התקציב היה חשוב ובהמשך אני אעדכן בדבר הפירות של התהליך הזה.

ציפי לבני: אני לא יודעת אם אנחנו לא יכולים להתחרות במה שנותנת ממשלה מסוימת בעולם.

ציפי לבני: דרך אגב, יש היום תופעה שמטרידה אותי אולי יותר וזה ביחס לעולם היהודי.

ציפי לבני: יש היום תופעה שבה קהילות יהודיות מושכות יהודים ממקומות של מצוקה, כדוגמת ארגנטינה, לבוא אליהם, על ידי הטבות כספיות.

ציפי לבני: זה מטריד אותי לא רק בגלל שאותם יהודים מארגנטינה או ממקומות אחרים יגיעו לארצות הברית או קנדה ולא יגיעו הנה, אלא יש כאן אמירה שהיא גם נוגעת לקהילות עצמן, כי הקהילות האלה בעצם אומרות שהן לא מתכוונות לבוא, אלא רוצות לחזק את עצמן כקהילה במקום בו הם נמצאים ובעצם עליה זה תהליך שפוגע ביכולת ההישרדות של הקהילה כקהילה יהודית בגולה.

ציפי לבני: אני חושבת שאנחנו צריכים להידרש לתהליך הזה, לאו דווקא כמשרד, אבל ברמת מערכת היחסים שבין ישראל והעולם היהודי.

ציפי לבני: בראיה הזאת אין ספק גם שהעליה היא מרכיב מרכזי בחוסן הלאומי העתידי שלנו.

ציפי לבני: ברמות הפורמליות המשרד בעצם מקבל את העולה בשדה התעופה, אבל גם מבחינת חלוקת התפקידים המשרד איננו עוסק באופן ישיר בעליה, למעט בנושא של תושבים חוזרים או במספר נושאים משותפים.

ציפי לבני: אין ספק שמה שאנחנו נעשה כאן יכול לעודד או ליצור תמריץ שלילי, כי אני בטוחה שכל עולה לפני שהוא מגיע מסתכל על מה שקרה למי שכבר נמצא כאן.

ציפי לבני: לכן אני כן רואה חשיבות בשיתוף פעולה של המשרד עם גורמי העליה כדוגמת הסוכנות היהודית, כדי לעבוד במשותף לאתר את הגורמים שהם מזרזי עליה או מעכבי עליה.

ציפי לבני: דרך אגב, אני לא חושבת שזה ברמות של החלטה כן לעלות או לא לעלות, אבל אין ספק שיש דינמיקה מסוימת שנוצרת, שלא לדבר על זה שהמצב בו אנחנו נמצאים מבחינה ביטחונית וכלכלית לא ממש יוצר משיכה חיובית להגיע לארץ.

מיכאל מלכיאור: עכשיו יהיה שלום.

ציפי לבני: כן, אבל בשבוע הזה, עד שנגמור לחתום על כל המסמכים, בכל זאת חשוב להתייחס לדבר הזה.

ציפי לבני: בראיה שלי העיסוק של המשרד הוא לא רק עיסוק בעולה בתקופה שבה הוא זכאי לזכויות מהמדינה.

ציפי לבני: כלומר, אני לא רואה את התפקיד שלנו מתמצה בטיפול בשדה התעופה ולתת את החותמות המתאימות, לתת את הכסף וסל הקליטה, לדאוג לדיור בתקופת הזכאות, לדאוג לעברית בתקופה הראשונית.

ציפי לבני: אין לי ספק – וזו מנטרה שאני חוזרת עליה מהיום הראשון שאני בתפקיד וככל שעובר הזמן זה רק מתחזק אצלי – שמה שהחברה הישראלית תעשה עם העולים שבקרבה, ולא משנה אם זה כאלה שגמרו כבר את הזכויות ושכבר נמצאים ואולי כאלה שיש להם כבר עבודה ודירה, אלה התהליכים שישפיעו על החברה הישראלית בדור הבא.

ציפי לבני: כלומר, בראיה שלי הטיפול של המשרד הוא לא רק מה יקרה לילד של העולים, זה שהגיע יחד איתם או שנולד בארץ, אלא מה יקרה לילדים שנולדו כאן.

ציפי לבני: אני רוצה לטפל בתופעות בטיפול רוחבי ולא רק טיפול זכאותי.

ציפי לבני: מאחר שנפגשנו כאן בוועדה יום לפני ההצבעה על התקציב, אני רוצה לעדכן את הוועדה במה שקרה מאז.

ציפי לבני: הגדרתי כאן שתי משימות רחבות ואמרתי שמבחינתי אני אתנה את ההצבעה שלי בשני דברים: 1.

ציפי לבני: מינהל הסטודנטים.

ציפי לבני: 2.

ציפי לבני: המשכנתאות לאתיופים.

ציפי לבני: מבחינת מינהל הסטודנטים – מנענו בעצם את ביטול מינהל הסטודנטים.

ציפי לבני: יש קיצוץ, אבל הוא זניח, מבחינת היכולת להמשיך ולתפקד.

ציפי לבני: כמובן שאנחנו צריכים לעשות התאמות, אבל בעניין הזה בוטלה הכוונה לבטל את השתתפות המדינה במינהל הסטודנטים.

ציפי לבני: הנושא של המשכנתאות הוא עדיין נושא כאוב.

ציפי לבני: נושא המשכנתאות איננו מתייחס רק לעולים.

ציפי לבני: במסגרת התוכנית הכלכלית, בראיה מאקרו כלכלית, היתה החלטה לבטל את מענקי המשכנתאות שניתנים לכלל הזכאים ולהחליף אותם במשכנתא מסובסדת בשיעור של 150%.

ציפי לבני: דהיינו, אם מתוך 100 אלף שקל משכנתא המענק היה 20 אלף שקל, במקום מענק של 20 אלף שקל תינתן עכשיו הלוואה מסובסדת בשיעור של 30 אלף שקל.

ציפי לבני: בהערת אגב אני חייבת לציין שבראיה שלי, שהיא לאו דווקא בזווית של העלייה, אני לא יודעת אם נכון לעשות את התהליך הזה בראיה של שוק הנדל"ן ושוק השכירות.

ציפי לבני: את הדברים האלה אמרתי בישיבת הממשלה, אבל אני מחויבת היום בהחלטות.

ציפי לבני: אלה דיונים ברמת המאקרו, כי בראיה של הקיצוץ הורדת הריבית היא דבר חשוב ולטווח המיידי זה מחייב את ההתייחסות הזאת.

ציפי לבני: לכן בחרתי באותו יום להיאבק למי שהשינוי הזה הוא דרמטי ביותר, ואלה היו העולים מאתיופיה, כי אצלם המענק הוא בשיעור של 90% משיעור ההלוואה.

ציפי לבני: להפוך את זה ל-150%, אבל כהלוואה ויכולת ההחזר שואפת לאפס ושהיום הם גרים ממילא במרכזי קליטה על חשבון המדינה, זה נראה לי גם לא נכון, גם לא חכם וגם דבר שלא יאפשר להם לצאת ממרכזי הקליטה.

ציפי לבני: באותו יום בנוסף למינהל הסטודנטים גם קיבלתי התחייבות מהאוצר ל-100 מיליון שקל שיושקעו במתן פתרונות דיור לקבוצת העולים האתיופיים.

ציפי לבני: זה לא נותן את המאה אחוז של הפתרון, אבל בהתייעצות עם גורמי המקצוע של המשרד זה נראה לנו כמו דבר שבהחלט יכול לתת לנו את ההוצאה של העולים ב-2003.

ציפי לבני: אל תשכחו שתוך כדי זה שאנחנו מדברים קבוצה מאוד גדולה כבר הצליחה לממש את המענקים, כך שהסכום שיש לי מבחינת האוצר הוא בהחלט דבר שיכול לכסות את מרבית הבעיות בקבוצה הזאת.

ציפי לבני: בנוסף לקבוצה הזאת היו החלטות ממשלה מיוחדות שנועדו לעודד עליה ממדינות מסוימות.

ציפי לבני: אני מתייחסת אליהם בנפרד, כי בעקבות החלטות הממשלה האלה בעצם נשלחו שליחים לכל אותן מדינות והציגו בפני הקבוצות האלה את מכלול ההטבות, כולל אותם מענקים שהם יקבלו, כתמריץ לעליה.

ציפי לבני: אני מדברת על תהליך שהתרחש בשנתיים האחרונות במדינות כמו ארגנטינה, אורוגוואי, צרפת ודרום אפריקה.

ציפי לבני: ההקשר הזה נראה לי בעייתי מבחינת המסר של מדינת ישראל.

ציפי לבני: אני מאמינה גדולה בקיום התחייבויות בכלל, של מדינה בפרט, בטח בכל הנוגע לעליה.

ציפי לבני: לכן בתקופה הזאת הגעתי לסיכום עם משרד האוצר לגבי הנושא הזה, כי גם במשרד האוצר הבינו את הנושא הזה.

ציפי לבני: מדובר בקבוצה סגורה, אבל הבעייתיות היתה מאוד חריפה.

ציפי לבני: הסיכום שהגענו אליו אומר שהמדינה תעמוד בהתחייבויות שלה בהתאם להחלטות הממשלה לגבי עולים מאותן מדינות שלגביהן היו החלטות ממשלה מיוחדות.

ציפי לבני: ביקשתי, ויש הסכמה עקרונית, שזה יחול לא רק על העולים שנמצאים כבר כאן, אלא גם על מי שנמצא בדרך.

ציפי לבני: צריך לזכור שתהליך של עליה הוא לא תהליך של מהיום למחר ולכן אם הודענו על בסיס החלטות ממשלה מיוחדות על מבצעים מיוחדים ואדם התחיל להתארגן, מכר את דירתו או התחיל להתארגן עם הילדים בבית ספר, התחיל לשלוח זרועות לארץ ובעצם נמצא על המזוודות, צריך לתת לו את האפשרות למצות את זה.

ציפי לבני: יש לי תחושה לאיזה סיכום נוכל להגיע, אבל הסיכום יהיה כזה שיאפשר גם למי שנמצא על המזוודות להגיע על בסיס אותן הקלות.

קולט אביטל: היתה החלטת ממשלה שהתפרסמה בעיתונות ב-10 באפריל ונתנו לאנשים עד ה-15 באפריל – חמישה ימים – כדי לממש את הזכאות שלהם.

קולט אביטל: האם זה הדבר שמבוצע או האם את מדברת על החלטה אחרת שבעצם מבטלת את ההחלטה שאנחנו יודעים שעולים לא זכאים יותר?

קולט אביטל: זה גם מה שאמר מנכ"ל משרד השיכון בוועדת הכספים לפני יומיים.

ציפי לבני: בעינינו נראה חשוב לעשות את המיטב גם אם כבר היה פרסום.

ציפי לבני: בתהליך הזה, גם העובדה שהיה פרסום, לא צריך למנוע מאיתנו – בטח לא בראיה שלי – לנסות ולשנות חלק מההחלטות שהתקבלו.

ציפי לבני: נכון שאחרי קבלת החלטת הממשלה מייד היה פרסום בעיתון, כי משרד השיכון היה מחויב בהתאם להחלטה להוציא את הפרסום הזה.

קולט אביטל: הוא יישם את זה בחריצות.

ציפי לבני: אני מוכרחה לומר שגם משרד השיכון שותף לתהליך של הידברות במגמה אולי לשנות.

ציפי לבני: במשרד השיכון הדיונים הם רחבים הרבה יותר, כי הם מתייחסים לכל הזכאים באשר הם.

ציפי לבני: חשוב גם להדגיש שההודעה הזאת פורסמה לכל הזכאים, כולל הישראלים שהיו זכאים למענקי משכנתאות.

ציפי לבני: אלה היו הוראות המעבר שהוחלטו בממשלה והיה פרסום.

ציפי לבני: בתהליך ההסכמות – דברים שאני יכולה לומר עכשיו בקול רם – מסוכם עם משרד האוצר ובהתאם נמסרה הודעה, אבל זה לא תורגם ברמה הפורמלית של הודעה מחליפה בעיתון לגבי מי כן יקבל ומי לא.

ציפי לבני: ההודעה הזאת לא תהיה רלוונטית לקבוצות העולים שהגיעו על בסיס אותן החלטות ממשלה מיוחדות מהארצות שהזכרתי.

ציפי לבני: אין לי עוד הוראות מעבר בשביל לומר אם בפרסום בעיתון יהיה כתוב שזה יחול גם על מי שיגיע הנה ב-X חודשים הקרובים – אני עוד לא יכולה לומר כמה ה-X – ואני גם לא יכולה לומר אם הפרסום בעיתון יגיד שכל זה יהיה אם הם יממשו את המשכנתאות עד זמן מסוים.

ציפי לבני: אני שמחה לספר לוועדה שהגענו להסכמות ואני חושבת שגם העולים ישמחו שלמרות פרסום המודעה הם יגלו מודעה אחרת.

ציפי לבני: זה יקרה בשבועות הקרובים.

ציפי לבני: זה עוד לא קרה, כי בעצם עוד לא גמרנו את ההתדיינות ויש עוד דיונים שנוגעים לכלל העולים, כאלה שהגיעו משאר המדינות ושביחס אליהם פרק הזמן היה פרק זמן מאוד מאוד קצר.

ציפי לבני: יש גם התדיינות שהיא במספר מישורים: התדיינות של משרד השיכון בראיה שלו על כל הנושא של המשכנתאות.

ציפי לבני: שם מתקיימת התדיינות במונחי מאקרו של מה השיטה הנכונה כדי לאפשר את הקיצוץ בתקציב בשנה הקרובה, כי אנחנו יכולים להבין את הצורך של האוצר לעשות את הקיצוץ.

ציפי לבני: למשרד השיכון יש כל מיני רעיונות כדי לנסות למצוא פתרון שמצד אחד יאפשר את הקיצוץ ומצד שני ייתן תחליף ראוי לביטול המענקים.

ציפי לבני: במקביל יש התדיינות שלי על הנושא של העולים במטרה לתת הוראות מעבר שהן לא הוראות מעבר של כמה ימים מעכשיו לעכשיו, אלא הוראות מעבר לתקופה ארוכה יותר.

ציפי לבני: חוץ מהעובדה שההתדיינות עוד לא הסתיימה אני לא יכולה לעדכן את הוועדה לאיפה אנחנו נגיע בסוף היום.

ציפי לבני: אני מקווה שאני אוכל לחזור ולעדכן את הוועדה על עוד בשורות טובות.

ציפי לבני: כרגע, אלה ההישגים שהגענו אליהם בנושא המשכנתאות אחרי החלטת הממשלה.

ציפי לבני: אני מניחה שתהיה התכנסות של החלטות לקראת ההצבעה על קריאה שנייה ושלישית, למרות שלמיטב ידיעתי הנושא של המשכנתאות לא דורש חקיקה, כך שאפילו הקריאה השנייה והשלישית לא צריכה לשנות, אבל כשהממשלה תציג את זה היא תציג תוכנית גמורה.

ציפי לבני: המשרד אמון על קליטת העליה, אבל אין לו את היכולת הבלעדית לטפל ברוב הנושאים.

ציפי לבני: זה משליך בעצם על מה אנחנו עושים גם מול משרדי הממשלה האחרים, בעיקר מקום שבו אני רואה את התפקיד של המשרד לעסוק בקליטה גם ביחס לעולים שכבר נמצאים כאן והם בעצם חלק מהחברה הישראלית, רק אולי לא עברו את כל התהליכים כפי שאני חושבת שנכון שיקרו.

ציפי לבני: לכן הרבה מאוד פרוייקטים או טיפול בעליה נעשה דרך משרדים ייעודיים אחרים, בין אם זה משרד העבודה והרווחה, בין אם זה משרד החינוך, משרד השיכון ועוד שורה ארוכה של משרדים שבזווית מסוימת שלהם מטפלים גם בנושא של העולים.

ציפי לבני: אני מציינת את הדברים האלה בהקשר של הקיצוץ התקציבי, כי אחת הדאגות שהיו לי היתה שהקיצוץ פלט של 10% יהיה דווקא מתוכניות לעולים.

ציפי לבני: כל משרד רשאי לבחור איפה הוא מקצץ את ה-10% האלה.

ציפי לבני: כלומר, שר יכול להחליט שאת ה-10 מיליון האלה הוא לוקח על ידי ביטול תוכנית שכל כולה עוסקת בעליה ולעומת זאת לא נוגע בפרוייקטים אחרים.

ציפי לבני: כל שר לפי סדר העדיפויות שלו.

ציפי לבני: לאור הצורך בקיצוץ של 11 מיליארד שקל רובנו עוסקים בסדר עדיפויות של איפה לקצץ פחות.

ציפי לבני: זה כבר לא למי לתת יותר.

ציפי לבני: לכן חששתי מתהליך של פגיעה בעולים, לא כי לשרים אחרים זה לא חשוב, אלא כי מטבע הדברים לכל שר יש את סדרי העדיפויות שלו.

ציפי לבני: לכן אני כן רואה גם הישג בזה שבדיון התקבלה החלטה שכובלת את ידי השרים בקיצוצים במשרדים שלהם.

ציפי לבני: התקבלה החלטה שהשרים לא יוכלו לפגוע בתקציבים שעוסקים בעליה בשיעור העולה על 10%.

ציפי לבני: כלומר, אם הם נאלצים לעשות את אותו חיתוך של 10%, כולנו סופגים את זה, אבל הם לא יוכלו לבחור את הפרוייקטים האלה כפרוייקטים שבהם הקיצוץ יהיה גדול יותר.

מרינה סולודקין: חוץ ממשרד הבינוי והשיכון.

ציפי לבני: צריך לזכור שכל התקציבים שבהם היה קיצוץ של 10% הם תקציבי פעולות.

ציפי לבני: כלומר, אלה תקציבים לפרוייקטים וזה לא עוסק בקיצוצים שהמשרד הוא בעצם זרוע לתת זכויות שנקבעו בהחלטות אחרות.

ציפי לבני: כך למשל לא היה קיצוץ בסל קליטה.

ציפי לבני: 10% קיצוץ שהמשרד שלנו מחויב בו לא נוגע לתקציב סל קליטה.

ציפי לבני: במשרד השיכון הנושא של המשכנתאות הוא נושא נפרד, אבל יש להם פרוייקטים שבהם המשרד שותף, כמו פרוייקטים של שיקום שכונות, שבהם לא ניתן יהיה לפגוע.

ציפי לבני: אני חושבת שבמונחים תקציביים יש לזה משמעות אולי אפילו יותר מפרוייקטים שאנחנו רואים בעין, כי הסך הכל המצטבר היה יכול להיות פגיעה מאוד גדולה.

ציפי לבני: הערה נוספת שחשוב לי לציין – הרשויות המקומיות.

ציפי לבני: אמרתי שהמשרד לא יכול, למרות כל הרצון הטוב לעשות הכל, שכן המשרד הוא משרד שבחלקו הוא משרד מתאם או משרד שזקוק למשרדים אחרים כדי לקדם פרוייקטים.

ציפי לבני: ברוב הפרוייקטים או שהמשרד מעביר תקציב למשרדים אחרים או שיש פרוייקטים משותפים עם מינהלת משותפת שכל אחד שם בקופה המשותפת.

ציפי לבני: באותה ראיה חברתית שלי אני בהחלט רואה חשיבות גם לתפקוד של הרשויות המקומיות, שהן בעצם אלה שנמצאות בחזית הישירה מול הפרט, מול העולה הבודד או מול העולה בקהילה, וגם של ארגונים של המגזר השלישי שהם ארגונים שעוסקים בקליטת העליה בקהילה ונמצאים בקשר ישיר עם הפרט במחוזות שבהם לא תמיד המשרד יכול לעזור.

ציפי לבני: נאמר שיש קיצוץ גם ברשויות המקומיות.

ציפי לבני: צריך להבין שאני הייתי צריכה לקצץ 10% מסך התקציב, בבסיס התקציב.

ציפי לבני: הרשויות המקומיות בבסיס התקציב שלהן היו במצב של 50% ממה שהם קיבלו בשנה שעברה.

ציפי לבני: מאחר שבשנה שעברה ממקורות שמחוץ לתקציב המשרד השיגו עוד תוספת תקציבית שאינה נמצאת לי בבסיס, הייתי צריכה לחפש בתוך המשרד מקורות תקציביים כדי להוסיף למה שהיה לי בבסיס.

ציפי לבני: לכן מה שאתם רואים היום ביחס לרשויות המקומיות יהיה פחות ממה שהיה בפועל לרשויות המקומיות בשנה שעברה, אבל זה תוספת של יותר מ-50% בבסיס התקציב ממה שהופיע לי בבסיס התקציב.

ציפי לבני: זאת אומרת, אני לקחתי ממקורות אחרים.

ציפי לבני: אני אומרת את זה "ברחל בתך הקטנה", כי אני יודעת שיבואו אליי ויגידו בצדק שהיה להם כך ורצו שזה יישאר.

ציפי לבני: גם אני רציתי שזה יישאר.

ציפי לבני: כדי למצוא עכשיו את התקציב לרשויות המקומיות הייתי צריכה לחפש במקומות אחרים ולא צריך להגיד שבמשרד הקליטה כל הפרוייקטים הם פרוייקטים חברתיים.

ציפי לבני: בגלל שהיתה רמה מסוימת שנקבעה ובגלל שהמשרד כבר ביקש תוכניות, לא יכולתי לשמור על הקיים, אבל הוספתי לבסיס התקציב 50%, אבל 25% פחות מהשנה שעברה.

ציפי לבני: מבחינתי זה היה לקחת מפרוייקטים אחרים וזה לא שלקחתי את הבסיס והורדתי את הכסף.

ציפי לבני: נושא נוסף שהייתי צריכה לאתר לו מקורות תקציביים נוספים היה הנושא של המוקדים לאתיופים.

ציפי לבני: בגלל שזה פרוייקט שנמצא בתהליך, פרוייקט שאנחנו בוחנים אותו, ומהווה מקור מאוד חיובי מבחינת הקהילות, הייתי צריכה למצוא מקור תקציבי בתוך המשרד כדי לאפשר את המשך הפעילות של המוקדים.

ציפי לבני: הדבר הנוסף שהייתי צריכה למצוא לו מקור תקציבי נוסף בתוך המשרד, דהיינו ממקורות אחרים – ותאמינו לי שהגענו לרמה של חסכון בנייר הצילום – זה הפיילוט שמקיימים עכשיו שנקרא "מסיכון לסיכוי".

ציפי לבני: לא רציתי לבטל את השתתפות המשרד וגם לעניין הזה מצאתי את המקור התקציבי.

ציפי לבני: מאחר שדיברתי על החשיבות של שיתוף פעולה בין משרדים ושיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות וגם עם ארגונים לא ממשלתיים, אני רוצה לציין שכאן יש לי עדיין בעיה שהיא לא פתורה במונחים תקציביים.

ציפי לבני: על פי החלטת הממשלה חוץ מהקיצוץ של ה-10% קוצץ תקציב התמיכות בכל משרדי הממשלה.

ציפי לבני: יש כאן פילוסופיה שלמה בשאלה איך נכון לעבוד.

ציפי לבני: בראיה שלי האחריות היא קודם כל אחריות שלי.

ציפי לבני: מצד שני אני בהחלט יכולה להבין את זה שיש מקומות שבהם אני לא יכולה להגיע אליהם ויש פעילות קהילתית שנעשית על ידי ארגוני מתנדבים שזקוקים לאיזשהו תקציב.

ציפי לבני: הקיצוץ הביא לזה שבעצם זה יכול להביא למצב של סכומים מאוד מאוד נמוכים ומחלק מהארגונים שמעתי שמאחר שהתהליכים שהממשלה עושה לפני שהיא נותנת לארגונים את התמיכות הוא כל כך גדול ומורכב לעומת מה שהממשלה נותנת בסופו של דבר, יש איזושהי דיס-פרופורציה.

ציפי לבני: אני צריכה לקבל סדרי עדיפויות איפה לקצץ פחות.

ציפי לבני: כשאני באה לקבוע את סדרי העדיפויות הייתי רוצה לראות שבכל המקומות שבהם עובר כסף של המשרד מתמקדים בנושאים שחשובים לי כשר.

ציפי לבני: כשאני עושה את זה לרוחב אני גם צריכה לקבוע כללים.

ציפי לבני: גם ברשויות המקומיות קבענו כללים מאוד רחבים ויכול להיות שכשבוחרים עכשיו את הפרוייקטים אני ארצה שהם יתמקדו בנושאים החשובים.

ציפי לבני: כשנותנים קצת וזה מתפזר, אז ההשפעה של זה בחברה היא השפעה מינורית.

ציפי לבני: כשמאגמים משאבים יחד עם משרד ייעודי, יחד עם רשות מקומית ויחד עם ארגונים לא ממשלתיים, אז מתחילים לראות תוצאה ויכול להיות שבשנה לאחר מכן אפשר למקד פעילות במקום אחר.

ציפי לבני: בגלל הבעייתיות שיש היום גם בנושא התמיכות, ביקשתי לעשות פגישה נפרדת עם הארגונים השונים, כי אני רוצה לשמוע גם אותם לפני קבלת ההחלטות.

ציפי לבני: אני רוצה לראות אם יש לי יכולת, גם משפטית, למקד או לומר שהשנה, בגלל כל הקיצוצים, אנחנו ממקדים בסוג מסוים של פעילויות, על מנת לאפשר לארגוני העולים את המשך הפעילות בקהילה, אפילו בתקציב מקוצץ.

ציפי לבני: זה אכן תקציב מאוד מאוד מקוצץ, כי גם בעניין הזה התקבלו בשנה שעברה כספים בנוסף לבסיס התקציב שכרגע אין לי אותם.

ציפי לבני: יש גם קיצוץ לרוחב בכל משרדי הממשלה, גם את הקיצוץ שהייתי צריכה לעשות במסגרת המשרד וכל זה בבסיס שהוא יותר נמוך ממה שהיה בכל מקרה בשנה שעברה.

ציפי לבני: אני אקיים עוד פגישה בנושא הזה כדי לראות איך אנחנו יכולים להקטין את הנזק.

ציפי לבני: את מה שהמשרד עושה ברמת היום-יום יציגו מנהלי האגפים.

ציפי לבני: אני רוצה לדבר על המדיניות כפי שהיא נראית לי היום.

ציפי לבני: אומנם עברו חודשיים מאז נכנסתי לתפקיד, אבל זה רק חודשיים שחלקם עברו תוך כדי ריצה אחרי תקציבים ומאבקים.

ציפי לבני: אולי רק עכשיו אנחנו יכולים אולי להסתכל לאיפה הולכים.

ציפי לבני: יש חתכים שהם חתכים נושאיים, דהיינו שהמשרד עוסק בנושאים כמו דיור, תעסוקה או קליטה בקהילה.

ציפי לבני: בראיה שלי הייתי מאוד רוצה לתת הרבה לכולם.

ציפי לבני: מאחר שאין את היכולת הזאת המשימה שלי היתה – לפחות בשנת 2003 – קיום פרוייקטים שאני אבחן אותם ויכול להיות שאני אגיע למסקנות אחרות ביחס אליהם.

ציפי לבני: יש פרוייקטים שהם באמת מופלאים, כמו למשל תוכנית "קמיע" לא נגענו בה בכלל, למרות כל הקושי.

ציפי לבני: זה פרוייקט דגל גם בקהילה וגם מבחינת המשרד.

ציפי לבני: מצד שני כן חתחתי לרוחב באחד הנושאים שהטרידו את המשרד גם בשנה הקודמת, כמו למשל פרוייקט של הכנסת רופאים למערכת הבריאות.

ציפי לבני: המשרד אפשר על ידי מימון העולים במשך חצי שנה, כדי שהמערכת תכיר אותם והם יכירו את המערכת.

ציפי לבני: זה פרוייקט שהיה מאוד מאוד מיוחד ונתן הזדמנות.

ציפי לבני: מסיבות שאני לא רוצה להיכנס אליהם כרגע, בעצם נוצר תהליך שבו בתקופה הזאת היה צריך לתת לכל אחד פי שלושה ממה שהם מקבלים היום.

ציפי לבני: זה דבר מאוד חיובי, אבל אז המשמעות היא שבמקום לתת ל-300 עולים אני אוכל לתת רק ל-80.

ציפי לבני: בראיה של המשרד היה יותר חשוב להמשיך עם המצב הקיים, כלומר לתת למכסימום אנשים להיכנס למערכת אולי עם פחות מימון, כדי לתת להם את הסיכוי להיקלט, ולא לתת לפחות משליש יותר כסף בתקופה הזאת, אבל כל השאר נשארים בחוץ.

ציפי לבני: צריך לדעת שזה להישאר בחוץ לגמרי, זה אחר כך רופא שצריך למצוא עבודה מחוץ למקצוע.

ציפי לבני: אתמול הגענו להסדר בעניין הזה עם משרד הבריאות, עם ההסתדרות הרפואית ועם משרד האוצר, כך שנוכל להמשיך במצב הקיים.

ציפי לבני: זו שורה של בחירות שאני צריכה לעשות במשרד כל יום.

ציפי לבני: ברמה העקרונית הבחירה שלי היא לתת פחות, אבל ליותר אנשים.

ציפי לבני: כלומר, אם יש קיצוץ, הוא יכול להיות 10% לרוחב, אבל לתת לקבוצה גדולה יותר את האפשרות לפתוח להם פתח, כי המשרד לא יוכל ללוות עולה כל חייו כאן.

ציפי לבני: אני יכולה לנסות ולתת לו הזדמנות ואני רוצה לתת את ההזדמנות הזאת למכסימום אנשים.

ציפי לבני: יש חתכים של עבודה של המשרד שהם פר קבוצות, שהם באמת תמיכה בקבוצות ייחודיות, כמו עליה מאתיופיה, קווקז, בוכרים.

ציפי לבני: יש תמיכה שהיא לא תמיכה פר ארץ מוצא, אלא זה יכול להיות למשל לחיילים.

ציפי לבני: אחת התופעות שהטרידו אותי זה העובדה שבבתי הכלא הצבאיים מתחילים לראות יותר חיילים עולים.

ציפי לבני: זה תהליך שבו צריך לעבוד יחד עם משרד הביטחון וצה"ל שמשתפים פעולה בכל תהליכי הקליטה.

ציפי לבני: שנים אנחנו אומרים שצה"ל הוא המקום האמיתי לקליטה.

ציפי לבני: שני נושאים מרכזיים שבהם אני כן רוצה להתמקד ושמטרידים אותי: 1.

ציפי לבני: נושא של נוער עולה.

ציפי לבני: זה גם נוער עולה שעלה כנוער וגם דור שני לעליה.

ציפי לבני: במונחים סטטיסטיים יש תופעות שהן תופעות מאוד מחרידות.

ציפי לבני: התחלתי לעשות עבודה בנושא הזה וגם נפגשתי עם יושב ראש הרשות למלחמה בסמים שהציג לי נתונים מאוד מטרידים.

ציפי לבני: קיימתי פגישה גם עם ד"ר קדמן מהמועצה לשלום הילד, שהעלה בפניי גם סוגיות נוספות.

ציפי לבני: בכל פגישה כזאת רק מרחיבים לי את היריעה בנקודות בעייתיות.

ציפי לבני: באחד המפגשים גם שמעתי שיש בעיה בטיפול של המשטרה ולכן אני אקיים במשרדי דיון גם עם נציגי המשטרה וגם עם נציגי העולים על הבעיות וגם על אופן הטיפול בבעיות.

ציפי לבני: אני חושבת שיש מקום לפעילות של תנועות הנוער.

ציפי לבני: יש פרוייקט של "הצופים" עם נוער אתיופי, אבל אני חושבת שיש מקום לפעילות רבה יותר.

ציפי לבני: זה בהחלט נושא שהוא מבחינתי יעד של המשרד.

ציפי לבני: 2.

ציפי לבני: נושא השפה – זה נושא שמאוד מטריד אותי ואני חושבת שהוא בסיס לכל קליטה נכונה.

ציפי לבני: אני למשל קוראת שלושה עיתונים בעברית, מחליפה בין ערוצים ברדיו בעברית ורואה בסוף את ערוצי הטלוויזיה בעברית.

ציפי לבני: יש גם עולם אחר שניזון גם ממקורות אינפורמציה ברוסית או באמהרית דרך אותה תוכנית "דרך העיניים שלנו" שאנחנו מחזקים.

קולט אביטל: אנחנו מחסלים אותה ולא מחזקים אותה.

ציפי לבני: בהחלט לא.

ציפי לבני: אני מתכוונת להיאבק בזה שרדיו רק"ע לא ייסגר.

ציפי לבני: לא יעלה על הדעת שבמדינה שבה יש שידור ציבורי, שהשידור הציבורי לא יקיים את המטרה הראשונה שמבחינתי בשבילה הוא צריך להיות, וזה פרוייקט כמו רדיו רק"ע.

ציפי לבני: אני אומרת בסוגריים שהעובדה שהמשרד צריך לתת להחזיק תוכנית באמהרית היא שערורייתית, כי אני חושבת שגם את זה השידור הממלכתי היה צריך לעשות.

ציפי לבני: החלטתי לא לבטל את זה למרות כל הקיצוצים, כי אני יודעת שביום שישי בשתיים-עשרה בצהרים הם יושבים ומאזינים לתוכנית, כי היא מקור המידע שלהם.

ציפי לבני: העובדה שאני חושבת שצריך לקדם את השפה העברית לא סותר את זה, כי כל עוד זה המצב יש חובה לעשות את זה.

ציפי לבני: שוחחתי על העניין הזה עם מנכ"ל רשות השידור ואני יודעת שיש איזה כוונה שבגלל הקיצוץ שנעשה שם יקצצו את הנושא הזה.

ציפי לבני: יש לי רעיונות לא רעים בכלל איפה אפשר לעשות שם עוד קיצוצים, אבל זו כבר השקפת עולמי לגבי מה השידור הציבורי צריך לתת.

ציפי לבני: אני יכולה להבין למה זה נוח לעולה לחזור בערב לשפה שמוכרת לו.

ציפי לבני: אני מבינה את ההתחברות לשפת האם, אבל צריך להבין שהיכולת של החברה לקבל את העולה תלויה באופן שבו הוא מביע את עצמו.

ציפי לבני: אני למשל נשמעת בשפות זרות פחות טוב מבעברית.

ציפי לבני: כשאני מדברת באנגלית או בצרפתית היכולת שלי לבטא את מה שאני רוצה פחותה.

ציפי לבני: אני בוודאי נשמעת פחות אינטליגנטית, אני בוודאי יכולה להעביר את המסרים שלי פחות טוב.

ציפי לבני: לכן העברית היא גם כלי לא רק לעבוד, לא רק לקרוא עיתון, אלא כלי שיכול להפוך את הקליטה בחברה הישראלית לנוחה יותר.

ציפי לבני: הצגתי כאן מטרה, אבל אני לא יכולה להציג לכם היום את הכלים.

ציפי לבני: כלומר, יש את האולפנים, משרד החינוך אמון על הנושא הזה דרך האגף לחינוך מבוגרים ואני רוצה לקיים על זה דיונים ולראות איך אנחנו מרכזים מאמץ, גם עם ארגונים נוספים, כדי לקדם את הנושא הזה.

ציפי לבני: נושא נוסף ואחרון שאני לא רוצה לפתוח עליו דיון, אבל אני מראש מזהירה שאני מתכוונת להכניס את ראשי לעניין הזה, זה הנושא של הגיור.

ציפי לבני: הרב מלכיאור יכול להעיד שזה לא התחיל אצלי רק היום.

ציפי לבני: מוקדם מדי מבחינתי לתת התייחסות יותר מעמיקה בעניין, אבל אין לי ספק שהוא חשוב.

ציפי לבני: בנושא של הדיור - חוץ ממענקי המשכנתאות המשרד עבד עם משרד השיכון בנושא של הזכאים, בין אם זה לזכאים קשישים ואז יש מקבצי דיור, הוסטלים ושכירות לטווח ארוך.

ציפי לבני: היום אני מקיימת במשרד דיון בנושא הזה.

ציפי לבני: ביקשתי לבחון את כל העניין וגם כאן יש לי תחושה שמדובר בפרוייקטים מאוד יפים שמושקעים בהם הרבה מאוד מאמצים, אבל רק קבוצה מאוד קטנה נהנית מהם.

ציפי לבני: לכן הפרוייקט של שכירות ארוכת טווח היה בעיניי מאוד חיובי, כי הוא אפשר לרוחב, בלי איזה מעורבות של המדינה בבנייה ובתחזוקה, מצב שבו נותנים דיור.

ציפי לבני: לצערי זה בוטל על ידי משרד השיכון.

ציפי לבני: אני מתכוונת לקיים על כך התדיינות גם עם משרד האוצר, כדי לראות איך אנחנו פותחים, גם באותה ראייה של לפתוח למכסימום אנשים, את היכולת לממש את הזכאות.

קולט אביטל: אני רוצה לשים על סדר היום שניים-שלושה נושאים: 1.

קולט אביטל: ביטול זכויות לעולים - אנחנו קיימנו כאן הרבה מאוד דיונים ובאחד מהם הוזכר למשל ביטול הזכאות להנחה ברכישת רכב.

קולט אביטל: זה דבר שלכאורה לא נותן למדינה שום תוספת תקציבית.

קולט אביטל: על ידי זה שאתם מבטלים אתם לא מרוויחים כלום, אלא להיפך.

קולט אביטל: המדינה בעצם מפסידה, משום שאותם עולים שלא יכולים לרכוש את הרכבים, גם את הכסף המועט שיכלו להוציא על רכבים, לא יוציאו אותו.

קולט אביטל: כלומר, יש פה גם אמירה שהיא לא נכונה לגבי זכאויות וגם יריה ברגל של עצמנו.

קולט אביטל: 2.

קולט אביטל: דנו ואנחנו מתכוונים להמשיך לדון בכל הנושא של פשיעה בקרב בני נוער עולים.

קולט אביטל: 3.

קולט אביטל: נושא שחשוב לא פחות - אתמול קיימנו דיון על מה שהתפרסם בתקשורת על אחוזים מאוד גבוהים של עולים בקרב ההומלסים.

קולט אביטל: כל דרי הרחוב בערים הגדולות, רובם ככולם לא רק שמגיעים לסמים בארץ, אלא מגיעים עם סמים מארצות מוצאם.

קולט אביטל: אין שום תכנון וידיעה מראש על התופעה הזאת.

קולט אביטל: אנחנו חושבים שהמשרד שלך להיכנס לנושא הזה.

ציפי לבני: מאחר שגם אני ישבתי עם יושב ראש הרשות למלחמה בסמים ושמעתי את הנתונים, אני חושבת שזה דיון שדווקא הסוכנות מאוד חשובה בו, כי השאלה מי עולה תלויה הרבה בה.

קולט אביטל: נציגי הסוכנות אומנם נמצאים פה, אבל אתמול קיבלנו פה החלטה - ואנחנו נשמח להעביר אותה אלייך - שלפיה אנחנו ממליצים שיוקם צוות בין-משרדי שבו תהיה לכם אפשרות לעשות תיאום יותר רחב בין כל הגורמים שמביאים עולים לארץ, כי גם אם תחליטו שהמדיניות היא להמשיך להביא אותם לארץ, צריך לדעת איך להיערך לזה מראש.

ציפי לבני: מצוין.

ציפי לבני: אני רוצה להצטרף לזה, כי כששאלתי נאמר לי שאפשר לזהות את אלה שצורכים סמים וזה לא דבר מסובך.

קולט אביטל: זה עניין של סינון.

ציפי לבני: לגבי הנושא של ביטול המענקים לרכישת רכב - אני מוכרחה להודות שעל הנושא של מענקי הרכב לא ראיתי לנכון להיאבק.

ציפי לבני: אני מציעה שיינתן לזה גם הסבר על ידי נציגי אגף התקציבים.

ציפי לבני: חשבתי שמקום שבו יש קיצוצים מהסוג הזה וכולם משלמים ונדרשים לתת בעניין הזה, שאלת הרכב החדש בעיניי היתה שאלה שולית.

ציפי לבני: קיבלתי את ההחלטה כפי שהיא.

קולט אביטל: אבל היא לא מוסיפה לך תקציב והיא לא גורעת מהתקציב.

מרינה סולודקין: אני מאוד מודה לשרה על הסקירה המעניינת והרצינית.

מרינה סולודקין: אנחנו רואים ומרגישים שהשרה עושה את כל המאמצים להקטין את הנזקים.

מרינה סולודקין: אנחנו מבינים שאנחנו בתקופה מאוד קשה.

מרינה סולודקין: אני הייתי במשרד הקליטה בזמן שהיתה צמיחה וגם אז היו מאמצים לקצץ 40 מיליון שקלים, למרות שלא היינו בתקופה של משבר.

מרינה סולודקין: גברתי השרה, השאלה היא מה אנחנו יכולים לעשות כאן כדי לעזור לך וכדי לעזור לעולים, גם כחברי ועדת העליה והקליטה וגם כחברי קואליציה.

מרינה סולודקין: אני לא הצבעתי בעד התקציב בקריאה הראשונה, בגלל שחשבתי שהפגיעה הכי קשה שאנחנו צריכים להתמקד בה היא המשכנתאות לעולים שלא ממשו את זכאותם במשך שנות ה-90 וב-2001 ו-2002.

מרינה סולודקין: אני חושבת שמבחינה מסוימת אני מסכימה עם הסוכנות שזו הפרת הסכמים מצד ממשלת ישראל כלפי העולים מכל המדינות וגם לא היתה שום תקופת מעבר שמאפשרת לאנשים להתאים את ההחלטות שלהם בנושא זה.

מרינה סולודקין: שמעתי ואני מכירה את המאמצים שלך בנושא הדיור והמשכנתאות.

מרינה סולודקין: אני יודעת שאת עושה הרבה דברים מאחורי הקלעים.

מרינה סולודקין: אני וחברי הכנסת מחכים מאוד להחלטה של בג"ץ בנושא הזה.

מרינה סולודקין: קראתי מאמר בעיתון "הארץ" כל כך שיש הצעת פשרה להחזיר את המשכנתאות לעולים מאורוגוואי, ארגנטינה, דרום אפריקה וצרפת, ואילו לעולים ממדינות אחרות, כמו ארצות ברית, ברית המועצות ובריטניה לא מחזירים.

מרינה סולודקין: אני לא חושבת שאפשר להסכים לזה.

ציפי לבני: אני רוצה לתקן.

ציפי לבני: זה לא איזושהי הצעת פשרה שבה מישהו סיכם - בוודאי לא אני - שעושים את זה ומוותרים שם.

ציפי לבני: קודם כל זה סוכם מתוך הבנה של האוצר שאי אפשר לבטל לקבוצה הזאת.

ציפי לבני: אני בדעה שאם יש - לוקחים, ואחר כך ממשיכים להיאבק.

מרינה סולודקין: את צודקת שמה שמחזירים לוקחים, אבל אני טוענת שאת צריכה לדעת שאנחנו במאבק עקרוני עד הסוף.

מרינה סולודקין: אנחנו מבקשים שכשאת מדברת עם האוצר תגידי להם שגם אני מוכנה לפנות לבג"ץ נגד הממשלה אם היא לא תחזיר את ההטבה הזאת לאלה שהגיעו בשנות ה-90 ממדינות אחרות.

מרינה סולודקין: זה דבר מאוד עקרוני ואנחנו נעמוד על כך.

מרינה סולודקין: לגבי רדיו רק"ע - אני מאוד שמחה שאת מבינה את הבעיה.

מרינה סולודקין: אני חושבת שגם האוצר צריך להיות גמיש, משום שמבטלים את אגרת הטלוויזיה ונותנים תירוץ למה סוגרים את רדיו רק"ע.

מרינה סולודקין: אולי צריך ששני הצדדים יחשבו על ההשלכות הרוחב בכל מיני דברים שעושים.

יגאל יאסינוב: אני רוצה להמשיך את דבריה של חברת הכנסת סולודקין.

יגאל יאסינוב: הדבר הכי קל לקצץ בו זה רק"ע.

יגאל יאסינוב: גברתי השרה, אני רוצה להגיד שמפלגת "שינוי" תיתן לך את כל הגב בנושא הזה.

יגאל יאסינוב: למי שלא יודע, מדובר בקיצוץ של 120-140 אלף שקל בשנה.

יגאל יאסינוב: זה אפילו לא תקציב.

מרינה סולודקין: עכשיו מדברים על סגירת רדיו רק"ע.

יגאל יאסינוב: אני רוצה להעיר לגבי המשכנתאות.

יגאל יאסינוב: אין אף מדינה שהעולים שעלו ממנה לא קיבלו לפני עלייתם ארצה הבטחה על מענק במשכנתא.

יגאל יאסינוב: יש עולים ממדינות מסוימות שקיבלו הבטחה למענק גדול, נוסף, במילים אחרות: תוספת.

יגאל יאסינוב: האם לגבי עולים שעלו מאותן מדינות שקיבלו הבטחה לתוספת מענק מבטלים את בסיס המענק ומשאירים להם רק את התוספת או שנותנים להם גם את הבסיס וגם את התוספת?

יגאל יאסינוב: לגבי עולים ממדינות שלא הובטחה להם תוספת למשכנתא - אני רוצה להזכיר שהיתה החלטה לגבי יוצאי גרוזיה שיהיו באותו מעמד כמו יוצאי אתיופיה.

חביב קצב: אין החלטה כזאת.

שושנה רון: רק הבוכרים, האתיופים והקווקזים הוגדרו כאוכלוסיה מיוחדת, וזה לצרכים כוללים.

יגאל יאסינוב: המענק במשכנתא ליחיד היה 10,000 שקל.

יגאל יאסינוב: זה הפך למענק אחרי 15 שנים.

יגאל יאסינוב: משכנתא מסובסדת זה אחוז לשנה, כאשר אחוז הוא 100 שקל, כלומר 1,500 שקלים אחרי 15 שנים.

קולט אביטל: אבל אנשים צריכים לשלם החזר חודשי שגדול ב-500 או 600 שקל.

קולט אביטל: זה הופך את זה לבלתי אפשרי.

יגאל יאסינוב: יוצא מזה שיש כאילו מענק תיאורטי של 1,500 שקל, אבל החזר המשכנתא עולה במאות שקלים.

יגאל יאסינוב: צריך לזכור שהנתונים האלה הם לגבי יחיד ואילו לגבי משפחה זה פי כמה וכמה מזה.

יגאל יאסינוב: זה מגיע לקפיצה של עד אלף שקל בחודש בהחזר המשכנתא החודשי למשפחה.

יגאל יאסינוב: זה בעצם הופך את המשכנתא, אפילו שהיא מסובסדת, ללא רלוונטית, כי העולה לא יכול לקחת אותה משום שהוא לא יעמוד בהחזרים.

יגאל יאסינוב: אני מבקש לשמוע את תגובת משרד האוצר בנושא זה.

יגאל יאסינוב: כמו כן אני מבקש לדעת על כמה עומד הקיצוץ הזה לאחר שהחזירו את המענקים לעולים מאתיופיה.

יגאל יאסינוב: זה 100 מיליון או 200 מיליון?

יגאל יאסינוב: רק שלא יגידו לנו שזה מיליארדים, כי אין מיליארדים.

יגאל יאסינוב: עולים שעלו ארצה בשנות ה-80 היו חייבים לקנות דירה עד חמש שנים אחרי עלייתם ארצה.

יגאל יאסינוב: לאחר מכן נתנו להם אפשרות למשוך את זה עד שבע שנים ולאחר מכן האריכו את מתן ההטבות עד 15 שנים.

יגאל יאסינוב: זו לא סתם הבטחה, אלא חוזה בין העולים לבין המדינה.

יגאל יאסינוב: אני לא מדבר על אלה שעלו לפני, שבעצם פג תוקף זכאותם לקבלת משכנתא ומענק.

יגאל יאסינוב: אני מדבר על אלה שהגיעו לארץ ב-15 השנים האחרונות.

יגאל יאסינוב: זה חוזה, הסכם, שאי אפשר להפר אותו.

יגאל יאסינוב: אני גם לא מדבר על אלה שיעלו מחר, אלא רק אלה שקיבלו את ההבטחה הזאת.

יגאל יאסינוב: הוזכר הנושא של חיילים עולים בבתי הכלא הצבאיים - יכול להיות שבבתי הכלא הצבאיים יש יותר עולים, כי יש עכשיו יותר עולים בצבא.

ציפי לבני: הלוואי.

מנחם אריאב: אני מודה לשרה על הסקירה וברכות להצלחה בתפקיד.

מנחם אריאב: אני גם מודה ליושבת ראש הוועדה שהזמינה את כל הנוגעים בדבר.

מנחם אריאב: מבלי לפגוע באף גורם, הרשות המקומית היא הקורסת, כי בכל מקום ובכל מצב היא הפועלת.

מנחם אריאב: אני עוסק בקליטה כבר ארבעים שנה ובלי לפגוע בחבריי הטובים ממשרד הקליטה, עם קצב אני מתקצב לפעמים ומגיע לסיכומים טובים.

מנחם אריאב: אני חייב לומר גם בשם הרשויות וגם בשמי תודה לסוכנות היהודית שאיתה אנחנו משתפים פעולה בהבאת העולים, בתחומים חברתיים ובאיגום משאבים עם קהילות יהודיות בחוץ לארץ.

מנחם אריאב: באזור שלי זה מאוד מאוד חשוב.

מנחם אריאב: יש בעיה קשה מאוד, כי הרשויות מקוצצות בכל התקציבים.

מנחם אריאב: השרה דיברה על פלט, אצלנו עושים את הפלט לאורך כל הקו, גם בתחומי כוח אדם, גם בתחום המשרדים הייעודיים.

מנחם אריאב: קשה לנו להתמודד עם זה.

מנחם אריאב: צריך לשים לב לאחוזי העולים מתוך האוכלוסיה הכללית שביישובים.

מנחם אריאב: אם ניקח את בני יעיש, ששם יש 80% עולים או נצרת עילית שיש בה 45% עולים או כרמיאל עם 40% לעומת ערים אחרות שהעולים מהווים בהן 10 או 15%, אינני יודע היכן המשרד שם את הדגש על הסיוע או בפרוגרמות אחרות.

מנחם אריאב: יש עוד בעיה קשה מאוד - אין אחידות בזכויות העולים במשרדי הממשלה השונים.

מנחם אריאב: לדוגמא, החינוך.

מנחם אריאב: ילד שהגיע עד נובמבר נחשב שנה אחת כעולה.

מנחם אריאב: אחרי זה הוא בפול הכללי, כלומר הוא לא עולה והוא לא יכול להגיע לקליטה בחברה.

מנחם אריאב: יש עוד תופעה של "ילדי מפתחות".

מנחם אריאב: ההורים עובדים עד הלילה, אין סבא או סבתא, והם מתהלכים עם מפתח על צווארם ומשחקים בחוץ ללא מסגרת.

מנחם אריאב: אין מלבדנו מי שיסייע לילדים אלה.

קולט אביטל: יש גם את המסגרת של המתנ"סים.

מנחם אריאב: במתנ"סים יש קיצוץ של 70% ואני לא יודע מה ייעשה קודם.

מנחם אריאב: אני רוצה להדגיש גם את עניין הגיל של העולים.

מנחם אריאב: ביישוב שלי שליש מהעולים הם למעלה מגיל 50-55.

מנחם אריאב: העומס על הרשות המקומית הוא גם בתחומי גביית ארנונה, כלומר במערכת ההכנסות של היישוב.

מנחם אריאב: אותם תושבים לא משלמים ולנו יש חור תקציבי.

מנחם אריאב: יש בעיות קשות מאוד של עולים מבוגרים - משפחה מקבלת 2,300 שקל לחודש מהביטוח הלאומי, כי זה מה שנותנים, היא צריכה לשלם 300 דולר לשכר דירה, לשלם עבור תרופות וכו'.

מנחם אריאב: הניקוז של הבעיות מגיע אלינו ואנחנו - בעיקר יישובים עתירי עולים - לא יכולים לסייע לכולם.

מנחם אריאב: הרשויות המקומיות משתפות פעולה עם משרד הקליטה והסוכנות היהודית, אבל יש לנו בעיה משום שהתקציב שלנו קוצץ.

מנחם אריאב: רק אתמול הייתי בקופת חולים וראיתי עולה חדשה שנמצאת בארץ ארבע שנים וצריכה לשלם 400 שקל עבור תרופות.

מנחם אריאב: קופת חולים נותנת את התרופות בהתאם לחוקים שלה.

מנחם אריאב: מאחר שלא היה לה כסף לשלם אני הוצאתי מכיסי מאה שקלים וכך גם עוד אנשים.

מנחם אריאב: זה רק מקרה בודד לעומת המספרים הגדולים שישנם.

מנחם אריאב: זו לא בעיה של משרד הקליטה, אלא בעיה של מדינת ישראל ואיך היא רוצה לראות את העולה נקלט בחברה.

מנחם אריאב: גברתי השרה, קלטתם עולים, 80% מתושבי יישובי הם בעצם עולים שהגיעו במשך השנים.

מנחם אריאב: עולים קלטו עולים וכך גם ביישובים אחרים.

מנחם אריאב: זה בהחלט מהווה עומס על היישוב.

מנחם אריאב: לגבי המשכנתאות - אני מרשות מקומית לא פושטת יד ורגל.

מנחם אריאב: הלוואות אני לא מקבל, כי יש להם מחלה - צריך להחזיר אותם.

מנחם אריאב: אינני יודע אם לאורך השנים העולים יוכלו לשלם את אותן הלוואות.

מנחם אריאב: תבדקו ב"טפחות" או ב"משכן" כמה עולים נזרקים מבתיהם, כי אין להם יכולת לשלם.

מנחם אריאב: זה קורה דווקא בערי פיתוח.

מנחם אריאב: גברתי השרה, אני לא טוען כלפייך, אלא אני מציב בעיה שישנה בשטח.

מנחם אריאב: לגבי הטיפול בנוער - המשטרה עומדת חסרת אונים מול הבעיות הרבות שהיא ניצבת מולן.

מנחם אריאב: יש לה הרבה בעיות, לפחות באזורים שלנו, וקשה להגיע איתם למשהו.

מנחם אריאב: נעזרנו בכמה גופים מתנדבים בנושא מועדונים ופרוייקטים אחרים לנוער.

מנחם אריאב: נעזרנו גם בארגונים של בעלי עסקים.

מנחם אריאב: הצרכים הם מאוד גדולים וקשה לתת פתרון לכולם.

מנחם אריאב: קיימת גם בעיה אחרת של מקום, כמו למשל שבני נוער לא יבואו למועדון של "הצופים", כי זה שלטון.

מנחם אריאב: הם גוררים את הבעיות כפי שראו אותם בברית המועצות או בארצות אחרות.

מנחם אריאב: הם לא רוצים להגיע למוסדות שמזוהים עם השלטון.

מנחם אריאב: אם המועדון של הרשות או של "הצופים" או של בית"ר או "בני עקיבא", הם לא מגיעים.

ציפי לבני: בית"ר אף פעם לא היה שלטון, אז אולי שם הם ירגישו בנוח.

מנחם אריאב: הם לא מגיעים לתנועות הנוער ואז הגורמים השליליים בחברה שלנו מתאחדים עם הגורמים השליליים בחברה של בני הנוער העולים.

מנחם אריאב: הבעיה הולכת ומחריפה.

מנחם אריאב: לגבי הנושא הביורוקרטי - להוציא אישור זכאות, אישור לדיור, למצבים אומללים שונים, זה דבר נורא.

מנחם אריאב: הרשויות המקומיות מסייעות, אבל גם אתם צריכים למצוא דרך לקצר הליכים.

מנחם אריאב: בכל מיני מצבים אני צריך את משרד הקליטה, עמידר, משרד הרווחה ועוד גורמים.

מנחם אריאב: מדוע צריכים להיות כל כך הרבה גורמים ולא יכול להיות גורם מקומי שיטפל בכל?

מנחם אריאב: לגבי שידורים בשפות שונות - יש את רדיו רק"ע שעושה עבודה נהדרת, אבל צריך גם לפנות לקבוצה ותיקה יותר של עולים ולהתאים גם לה שידורים בשפה כמו יידיש למשל.

מנחם אריאב: כמו כן צריך לבדוק גם אפשרות לשידורים בשעות הערב.

מנחם אריאב: הרשויות המקומיות מוכנות לסייע, מוכנות להוביל, מוכנות להיות נגררות, העיקר שתתנו לנו לעשות את המלאכה אתכם.

מנחם אריאב: לעניין הגיור - גברתי השרה, יש בעיות יהדות ולא רק גיור.

ציפי לבני: חבר הכנסת יאסינוב שאל לגבי בסיס המענק.

ציפי לבני: ההסכמות שהגענו אליהן הן שהחלטות הממשלה יישארו, כלומר ההטבות כפי שהוחלט עליהן יישארו בתוקפן.

ציפי לבני: הגדרתי קודם שהיעד שאני ראיתי בנושא של המשכנתאות היה בהתייחס לגובה הפגיעה.

ציפי לבני: בהגדרה, מי שהיה לו מענק יותר גבוה, קיבל את המענק היותר גבוה, כי היה עניין לתת לו מענק יותר גבוה מסיבות מסוימות.

ציפי לבני: מטבע הדברים הפגיעה בו היא יותר גבוהה.

ציפי לבני: מר חביב קצב, ראש אגף הדיור, יוכל לתת נתונים לגבי החזרי המשכנתאות.

ציפי לבני: נראה לי שהדרמה כפי שהוצגה כאן אינה במקומה.

קולט אביטל: אנחנו מצטטים מספרים שקיבלנו בוועדת הכספים.

ציפי לבני: אני מוכרחה להודות שאני לא יכולה לחדש.

ציפי לבני: כל הנושא של יחסי שלטון מקומי ושלטון מרכזי זה נושא שנכון להכל.

ציפי לבני: החזית הראשונה זה הרשויות המקומיות, אבל יש גם נושאים שהם באחריות השלטון המרכזי.

ציפי לבני: אם שואלים אותי, אז פעם אחת ולתמיד צריך להחליט במדינה מי אחראי למה, אבל כל עוד אנחנו במצב הזה נצטרך להמשיך לעבוד ביחד.

ציפי לבני: לגבי תנועות הנוער - שמעתי את ההערה של מר אריאב, אבל אני חושבת שכן יש מקום לפעילות שם.

ציפי לבני: אני נאלצת לעזוב את הישיבה.

ציפי לבני: אני מודה לכולכם.

חנוך צימר: מיותר לומר לכם שמניפת הקליטה היא מניפת רוחב שנוגעת כמעט לכל תחומי החיים.

חנוך צימר: ראשי האגפים של המשרד שנמצאים כאן יסקרו את הפעילות שלהם בתוך האגפים השונים.

אריה קורת: חשוב לציין שפעילות האגף קליטה בקהילה מתייחסת בו זמנית לשני מעגלים: במרכז נמצא העולה בקהילה ובמעגל השני נמצאת הקהילה הקולטת, שמבחינתנו היא לא פחות חשובה.

אריה קורת: אנחנו רואים ברשות המקומית כמוקד לכל קליטת העלייה.

אריה קורת: הסיוע היום מגיע ישירות לרשויות.

אריה קורת: בגלל השביתה שיש ברשויות וגם במשרד שלנו טרם יצאו המכתבים עם ההקצבות החדשות לרשויות ועם הבטחה שלנו למקדמה של 20%.

אריה קורת: המעגלים כבר מתחילים לעבוד ומבחינתנו אנחנו יכולים כבר להתחיל להעביר את הכספים.

אריה קורת: חשוב להבין שאנחנו מקצים תקציב ויושבת ועדת היגוי ברשות ששותפים בה נציגים של הרשות, של משרד הקליטה, של הסוכנות היהודית, של חברת המתנ"סים וגם נציגות של עולים.

אריה קורת: ב-70 יישובים יש כבר עולים שיושבים בוועדות היגוי ולוקחים חלק פעיל בכל תהליך קבלת ההחלטות של הרשות לגבי הפרוייקטים שיופעלו באותה שנה, כולל הקצאת המשאבים.

אריה קורת: השנה יהיו במסגרת הרשויות כאלף פרוייקטים.

אריה קורת: אנחנו פועלים ב-120 יישובים בתקציב כולל של 14.5 מיליון שקל.

אריה קורת: תקציב זה לא כולל את התגבור הייחודי שלנו לאותם יישובים שנמצאים בקו העימות בצפון.

אריה קורת: לגבי התמיכות לארגונים - הנושא הזה מאוד חשוב ואנחנו מנסים למצוא איזשהו מענה נכון.

קולט אביטל: לא הבנו אם הכוונה שלכם היא לקצץ או לא.

אריה קורת: יש קיצוץ משמעותי, דרסטי ביותר, בתקציב המדינה לגבי נושא התמיכות.

קולט אביטל: אבל אתם לא תומכים בארגונים, אלא בעצם מאפשרים למתנדבים לפעול.

קולט אביטל: אתם מקבלים כוח עבודה חינם והמתנדבים חוסכים למדינה כספים.

אריה קורת: בשבוע הבא יש דיון בפורום הזה בנושא הזה.

אריה קורת: ברשותך אני מבקש שנדון אז בשאלות האלה.

אריה קורת: אני מקווה שעד אותו דיון כבר נדע פחות או יותר לקראת מה אנחנו הולכים.

אריה קורת: ללא ספק תהיה השנה פגיעה יותר משמעותית בארגונים, כי גם משרד המשפטים החליט השנה לא לחלק כספי עזבונות.

אריה קורת: זה מהווה פגיעה נוספת בארגונים וברשויות שבדרך כלל היו פונים אחת לשנה לקבל סיוע מקרן העזבונות.

אריה קורת: לגבי החינוך - אנחנו מתמקדים בתחום של החינוך הבלתי פורמלי באמצעות פרוייקטים עם הרשויות המקומיות.

אריה קורת: כ-30% מהתקציב שמועבר לרשויות המקומיות צבוע לפעילות בתחום החינוך בשעות הפנאי של הילדים, כולל פעילויות במתנ"סים.

אריה קורת: אנחנו לא פגענו בפרוייקטים המשותפים שלנו עם הג'וינט לגבי אוכלוסיות מיוחדות - עולי קווקז, עולי בוכרה ועולי אתיופיה - בתחום החינוך ובתחום המשפחה.

אריה קורת: התחום השלישי, שלמרות העלות הגבוהה שלו, לא ייפגע זה כל נושא פל"א, שזה תגבור לימודי לילדים באוכלוסיות מיוחדות.

אריה קורת: לאחרונה הצטרפו לאוכלוסיות הללו גם יוצאי ארגנטינה.

אריה קורת: העלות של הפרוייקט הזה היא מאוד גבוהה וזה נותן מענה לכארבעת אלפים ילדים שלהם אנחנו מסייעים להם בקצבאות לימודים ובהכנה לבחינות בגרות.

אריה קורת: יש לנו סקרים שמראים שילד שהשתלם בפרוייקט פל"א אחוז ההצלחה שלו גבוה.

קולט אביטל: קיבלתי סטטיסטיקה שמדובר בארבעת אלפים תלמידים.

קולט אביטל: מתוך כמה תלמידים המספר הזה?

אריה קורת: מתוך הרבה מאוד.

אריה קורת: התקציב לפרוייקט הזה הוא כעשרה מיליון שקל.

אריה קורת: זה פרוייקט מאוד יקר והוא כ-2,000 שקל פר ילד.

אריה קורת: העלויות הן מאוד גבוהות ולצערי אנחנו לא יכולים היום לתת מענה ליותר תלמידים.

אריה קורת: התחייבנו לא לפגוע בפרוייקט הזה למרות כל הקיצוצים ולמרות כל אילוצי התקציב הקיימים.

חביב קצב: השרה ציינה שמשרד הקליטה מטפל בכל הנושאים, כולל בנושא הדיור, אבל הוא לא האחראי הבלעדי על הנושא הזה.

חביב קצב: אני רוצה להדגיש שאנחנו עובדים בתיאום מלא עם משרד השיכון.

חביב קצב: חלק גדול מהתקציבים למשכנתאות, לסיוע בשכר דירה וכו', ניתנים ישירות לעולים על ידי משרד הבינוי והשיכון.

קולט אביטל: התקציב הוא שלכם או של משרד השיכון?

חביב קצב: של משרד השיכון.

חביב קצב: האחריות היא שלנו, אבל התקציב הוא של משרד הבינוי והשיכון.

חביב קצב: כשהעולה נמצא ברחוב פונים אלינו ושואלים למה העולה נמצא ברחוב.

חביב קצב: לכן אנחנו מחויבים להתמודד עם הבעיה של העולים.

חביב קצב: התקבלה התוכנית הכלכלית ויש כמה דברים שהם נעלמים גם לנו.

חביב קצב: אנחנו לא יודעים איך ציבור העולים יגיב.

קולט אביטל: אנחנו יודעים בדיוק איך הם יגיבו.

קולט אביטל: הם יגיבו רע מאוד.

חביב קצב: אנחנו לא יודעים איך ציבור העולים יגיב, ואני אסביר גם למה.

חביב קצב: החלטת הממשלה דיברה על ביטול המענקים לעולים, כאשר המסלול העיקרי של פתרונות הדיור לעולים זה מסלול המשכנתאות.

חביב קצב: הבסיס המרכזי שעליו אנחנו נשענים במתן פתרונות הדיור לעולים זה בסיס המשכנתאות.

חביב קצב: אני אומר שאנחנו לא יודעים איך העולים יגיבו, כי לכאורה ביטול המענק יביא מצד אחד תוספת של 30% בהלוואה, אבל יגדיל את ההחזרים בין 250 ל-300 שקל, תלוי במשפחה, תלוי במסלול.

חביב קצב: אני לא בא לזלזל בסכומים האלה, כי זה סכום עצום למשפחה שנמצאת היום בראשית הדרך, יש בעיות אבטלה, מצוקה, קיצוץ קצבאות ביטוח לאומי וכו'.

חביב קצב: צריך להסתכל על הכל בהכללה.

קולט אביטל: מה גם שזו לא ההלוואה היחידה שהם לוקחים.

יגאל יאסינוב: היום אין החזרים על סכום המענק.

חביב קצב: אמרתי שההחזרים גדלו ב-250 - 300 שקל, תלוי בגודל המשפחה וכו'.

יגאל יאסינוב: זה 250 שקל ליחיד.

חביב קצב: יש הרבה נעלמים בתוכנית הכלכלית ואנחנו לא יודעים איך העולים יגיבו, כי אנחנו לא יודעים איך יהיו מימושי המשכנתאות.

חביב קצב: אנחנו גם לא יודעים דבר עוד יותר קריטי - המאסה של העולים נמצאת בדירות שכורות של השוק הפרטי.

חביב קצב: אומנם הסיוע בשכר הדירה לא קוצץ בתוכנית הכלכלית הנוכחית, אלא בשנה שעברה, אבל אנחנו לא יודעים מה תהיה ההשלכה על שוק השכירות, אם אנשים יפנו יותר לשכירות או שבכל זאת ירכשו דירות.

חביב קצב: המצוקה של העולים יכולה להגיע למצוקה קיומית, כך שרבים מהעולים לא יכולים להמשיך להיות בדירות שכורות, כי מחירי שכירת הדירות יעלו.

חביב קצב: לכן אנחנו אומרים שאנחנו לא יודעים איך השוק יגיב.

חביב קצב: לא סוד שיש מצוקה בדיור ושאנחנו מתמודדים כל הזמן איך לצמצם את המצוקה, איך לצמצם את אותה רשימת הממתינים לפתרונות דיור.

חביב קצב: אנחנו מאמינים שאין פתרון אחד מרכזי שיכול לתת מענה לכולם.

חביב קצב: חייבים להיות מספר פתרונות, על מנת להתמודד עם הבעיה.

חביב קצב: בל נשכח שהגיעו למעלה ממיליון עולים.

חביב קצב: הבסיס המרכזי שלנו היה המשכנתאות ואנחנו לא יודעים איך תהיה התגובה לזה.

חביב קצב: אם התגובה תהיה כפי שכולנו חושבים ומעריכים שהמצב יהיה רע, המשמעות היא שהמצב יחמיר מאוד ורשימת הממתינים תלך ותגדל, כי הבסיס העיקרי של הפתרון - המשכנתא - ייפגע.

קולט אביטל: אני מבינה שיש 65 אלף עולים שמחכים לפתרונות דיור בדיור הציבורי מאז 92'.

חביב קצב: השנה הפעלנו תוכנית שכירות ארוכת טווח, דהיינו שהעולה יכול להביא חוזה שכירות לחמש שנים בשוק הפרטי ולקבל יותר כסף.

חביב קצב: עשינו פיילוט של 3,000 מקרים כאלה בשנה וחצי האחרונות.

חביב קצב: כך הגענו ל-5,000 עד 5,500 פתרונות לשנה, תלוי איך מונים אותם ומאיזה שנה.

חביב קצב: זה הממוצע לשנה תקציבית אחת.

חביב קצב: במקביל יש את כל הפתרונות האחרים, כמו הדירות הציבוריות, רכישת דירות, הוסטלים שמשרד הבינוי והשיכון בונה, מקבצי דיור ושכירת ארוכת טווח.

חביב קצב: זה מצמצם את הפער והיום יש כ-50,000 ממתינים שזכאים לפתרון דיור ציבורי, כאשר האחוז הגדול מביניהם הם זוגות קשישים וקשישים בודדים.

קולט אביטל: משנת 89' 524 אלף משפחות זכו לפתרונות דיור?

חביב קצב: בחוברת שהונחה לפניכם אומנם כתוב "זכו", אבל זו טעות דפוס.

חביב קצב: המספר הזה הוא מספר משפחות העולים שהגיעו.

קולט אביטל: אני לא יודעת אם זו טעות דפוס או הטעיה.

חביב קצב: זו טעות דפוס.

יגאל יאסינוב: כל האמור באותו עמוד הוא טעות אחת גדולה.

קולט אביטל: אני מבקשת שהוועדה תקבל מידע נכון.

קולט אביטל: ל-254 אלף משפחות נתתם פתרונות קבע?

חביב קצב: כן.

חביב קצב: זה באמצעות משכנתאות ופתרון דיור ציבורי.

קולט אביטל: זה מ-89'.

קולט אביטל: כרגע אנחנו לא מדברים על עשרים שנה אחורה.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת מה המשרד שלך עושה עכשיו.

יגאל יאסינוב: השורה הראשונה בעמוד 13 בחוברת היא טעות.

יגאל יאסינוב: בשורה האחרונה נאמר שקצת יותר מ-50 אלף אנשים ממתינים לפתרון דיור.

יגאל יאסינוב: האם נכון שבמספר הזה נכללים רק אנשים שעלו ארצה לפני 1992, כי עדיין לא התחלתם במבצע לרשום עולים שזכאים לפתרון דיור ושעלו ארצה אחרי שנת 92'?

יגאל יאסינוב: לאיזה מספר עולים תגיעו לפי דעתכם?

יגאל יאסינוב: דבר שני, אתם לא פירטתם פה מה בדיוק פתרונות הדיור שהם קיבלו וכמה מהם קיבלו פתרונות דיור על ידי הרשויות או בגלל שקיבלו מקום מגורים במקבצי דיור, שזה פתרון זמני.

יגאל יאסינוב: עדיין לא ברור לנו מה זה פתרונות קבע ומה זה פתרונות זמניים ומהו המספר הנכון של הממתינים לקבל פתרון דיור.

חביב קצב: בעמוד 14 יש את רשימת העולים הזכאים לפתרון דיור שעלו ארצה מספטמבר 89' עד ספטמבר 2002.

יגאל יאסינוב: כלומר אתה עונה לי שמחר אני יכול לומר לכל העולים שעלו ארצה אחרי 92' שהם יכולים להגיע למשרד הקליטה והם ייכנסו לתור?

חביב קצב: המצוין בעמוד 14 בחוברת זה מספר העולים שנמצאים בארץ שלדעתנו זכאים לדיור ציבורי ושעלו ארצה מספטמבר 89' עד ספטמבר 2002.

חביב קצב: ההחלטה אם מטפלים בזה מדצמבר 2002 או אם מטפלים בנתיבות בדצמבר 2001 ואם מטפלים בדימונה ביוני 2002 היא החלטה אדמיניסטרטיבית שתלויה במספר פתרונות הדיור שקיימים באותו יישוב.

חביב קצב: בסך הכל יש לנו את אותו מספר עולים במערכת, כך שמהרגע שהעולה מקבל את תעודת העולה הוא נרשם אצלנו במערכת ומופיע אצלנו ברשימת הממתינים.

חביב קצב: אנחנו יודעים אם הוא קשיש ואם מדובר במשפחה חד הורית וכו'.

קולט אביטל: כיוון שאתה אומר שתלוי במה שיש בכל יישוב וכו', כמה אנשים כאלה קיבלו פתרונות דיור בשנה החולפת?

חביב קצב: עם שכירות ארוכת טווח כ-5,700.

חביב קצב: זה הממוצע לשנה.

קולט אביטל: כלומר, אם נמשיך בקצב הזה אז או שהפריץ ימות או שהכלב ימות או שאלה שיישארו יחכו עוד עשר שנים עד שיקבלו פתרונות דיור.

חביב קצב: ברור לגמרי שיש לנו בעיה רצינית עם פתרונות דיור.

קולט אביטל: זו בדיוק הבעיה.

קולט אביטל: אני הרי לא מאשימה אותך אישית, אבל אנחנו מנסים לשים אצבע על בעיה מאוד גדולה שקיימת.

קולט אביטל: כיוון שהמספר הזה מתגלגל הרבה זמן ואנחנו יודעים שיש אנשים שעלו ושזכאים לדיור ציבורי או לפתרונות כלשהם, מאז 92' ועד היום יש אנשים, כולל קשישים וחולים שמחכים בתור, איך אתם מציעים לתקוף את הבעיה הזאת?

קולט אביטל: האם אתם ממשיכים לחשוב בתכנון שלכם שכל מה שתוכלו לעשות זה לפתור בעיות לחמשת אלפים אנשים לשנה או האם אתם מתכוונים לבוא לממשלה עם איזושהי תוכנית שיכולה לפתור את הבעיה הזאת בפרק זמן יותר סביר?

חביב קצב: אנחנו מקיימים כל הזמן דיונים איך לצמצם את הפערים.

חביב קצב: בתקופה זו אנחנו מתחילים מחדש דיונים עם השרה כדי לדעת איזה גיבוי תקציבי נקבל לכל מיני רעיונות שאנחנו מציעים.

חביב קצב: ברור שהיעד שלנו הוא לא להסתפק במה שיש.

קולט אביטל: האם היתה לכם המלצה כלשהי לממשלה להתחיל לבנות דיור ציבורי?

מנחם אריאב: אין היום דיור ציבורי.

מנחם אריאב: אין מונח כזה וזה האסון שקרה.

חנוך צימר: כבר 15 שנה שאין דיור ציבורי.

קולט אביטל: אם היה כזה דבר זה היה יכול לפתור קצת בעיות משק.

חביב קצב: אנחנו לא מציעים בניה תקציבית, אלא מציעים כל מיני פתרונות אחרים שיש להם השלכה תקציבית, על מנת להגדיל את היקפי הפתרונות ולהביא להגדלת מספר האנשים שיממשו את אותם הפתרונות.

חביב קצב: אנחנו נציע את זה לממשלה ואנחנו מקווים שהיא תלך לקראתנו ותיתן לנו יותר תקציב להתמודד עם הבעיה.

חביב קצב: חשוב לי לומר שאם היינו יושבים ולא מציעים את כל ההצעות שלנו, מספר הפתרונות היה רק כאלף לשנה.

חביב קצב: אם הצלחנו בשנים האחרונות להגיע ל-4,000 ו-5,000 פתרונות דיור, זה כתוצאה מעבודה מאוד מתואמת גם עם משרד השיכון וגם עם משרד האוצר לקידום הנושא הזה.

חביב קצב: אנחנו רוצים להמשיך, על מנת להקל על המצוקות.

יגאל יאסינוב: כ-5,000 עולים קיבלו פתרונות דיור.

יגאל יאסינוב: כמה מהם זה במקבצי דיור?

חביב קצב: בסביבות 1,500 עולים קיבלו פתרונות במקבצי דיור.

יגאל יאסינוב: שזה פתרון זמני.

קולט אביטל: מגיעות אליי כל כך הרבה פניות של אנשים שבאמצעות זרוע אחרת קיבלו דיור זול או הסכם שכר דירה זול וכעבור שנה-שנתיים בעל הבית מחליט לזרוק אותם מהבית.

קולט אביטל: האנשים האלה נשארים בחוץ.

קולט אביטל: לכן כל הפתרונות האלה הם פתרונות זמניים.

קולט אביטל: כולנו מקבלים פניות מאנשים קשישים וקשי יום שאין להם לאן ללכת, כי גם אין הוסטלים פנויים.

קולט אביטל: אולי נציע לעשות ישיבה מיוחדת בנושא הזה, כי אני חושבת שאם לא הצלחנו להתמודד עם השאלה הזאת יותר מעשר שנים, אם אנשים נזרקים לרחוב, ויש עוד עולים שמגיעים, הגיע הזמן לעשות משהו.

30095: יש מצב שלא ברור לעולים בכל הקשור למשכנתאות, בעיקר לאחר ההודעה של משרד השיכון שמ-15 באפריל מתבטלים כל המענקים והם הופכים להלוואות.

30095: בגלל שהמצב לא ברור עולים לא רוצים לקנות דירות.

30095: מה אנחנו צריכים לומר לעולים - שימשיכו לרכוש דירות או שימתינו עד שיהיו הנחיות וקריטריונים ברורים?

30095: מה אתה מציע?

חביב קצב: אני לא יכול להציע שום דבר, אלא רק לומר להם מה תמונת המצב הקיימת.

חביב קצב: כרגע יצאה הנחיה לבנקים על ידי משרד השיכון ומשרד האוצר לבטל את כל המענקים לעולים מאתיופיה.

חביב קצב: מצד שני משרד האוצר נתן אישור לתוספת של 100 מיליון שקל.

קולט אביטל: מתי העולים מאתיופיה ידעו מה הקריטריונים?

חביב קצב: אני מעריך שבחודש הקרוב.

קולט אביטל: לפי מה שהבנו, כדי לפתור 1,300 בעיות לשנה, היה דרוש תקציב של 300 מיליון.

קולט אביטל: בעצם או שאתם נותנים פתרונות אחרים או שמטפלים בשליש מהבעיה.

קולט אביטל: גם על כך נרצה לשמוע דיווח.

חביב קצב: זו אחת הבעיות שאנחנו מתלבטים לגביה - איך לנצל בצורה אופטימלית את ה-100 מיליון.

קולט אביטל: אני מבקשת לשמוע תוך חודש דיווח על כך.

נדיה רבינוביץ: אני סקסולוגית ואני רוצה לדבר על הנושא של חינוך מיני, שזה הבסיס לטיפול במשפחה, בסיס לתקשורת במשפחה.

קולט אביטל: אנחנו לא מטפלים פה בחינוך מיני.

קולט אביטל: חינוך מיני זה בוועדת החינוך.

קולט אביטל: גברת שרה כהן, מאחר שאנחנו חייבים לסיים את הישיבה בעוד כחמש דקות, את רוצה לדבר על נושא הרווחה או שנדחה את זה לישיבה אחרת, כדי שתעשי את זה יותר רחב?

שרה כהן: אני יכולה לומר כמה משפטים על שני נושאים שחשבתי ואם יש רצון לשמוע דברים נוספים, אני אשמח לבוא לדיון נוסף.

שרה כהן: הנושא הראשון שרציתי לגעת בו ושלא היתה התייחסות אליו הוא הנושא של הטיפול בעולים נפגעי איבה.

שרה כהן: בגל האינתיפאדה האחרון, מה-1 באוקטובר 2000, משרד הקליטה היה מעורב וקשור לטיפול בעולים נפגעי איבה כהשלמה ובחבירה למערכות אחרות שפועלות בנושא.

שרה כהן: בפרק הזמן הזה היו 123 עולים הרוגים ו-428 פצועים שמהווים בפרספקטיבה של זמן כעשרים אחוז מכלל הנפגעים.

שרה כהן: זה פחות או יותר האחוז שלהם באוכלוסיה.

שרה כהן: יש שוני בין אירועים ופיגועים שונים, אבל בסך הכל יש איזשהו שיעור שזהה לשיעורם באוכלוסיה.

שרה כהן: כל ההתערבות שלנו נעשית באורח מאוד מתואם עם המוסד לביטוח הלאומי, עם שירותי הרווחה, עם משרד הבריאות ועם ארגונים וולונטריים, ביניהם גם סל"ע והקרן לנפגעי טרור של הסוכנות היהודית.

שרה כהן: חשוב לי לציין שני דברים חדשים: מרכז מידע טלפוני שהמשרד שלנו הקים בחודש דצמבר.

שרה כהן: זה מרכז שפועל 24 שעות ביממה ונותן מענה לעולים גם בשגרה וגם בחירום.

קולט אביטל: זה לא היה קיים בעבר?

קולט אביטל: אני זוכרת ששרת הקליטה יולי תמיר הראתה לי כזה מרכז.

שרה כהן: היה מרכז שפעל לפרק זמן קצר, בדרך כלל בשעות העבודה של המשרד ובתוך המשרד עצמו.

שרה כהן: נכון להיום המרכז עצמו במתכונת הקיימת פועל במסגרת השלוחה שלנו בשדה התעופה במשך 24 שעות ביממה.

שרה כהן: הוא עונה בשגרה ובזמן של חירום ופיגוע הוא משמש כמרכז מידע, תמיכה והרגעה.

שרה כהן: בהחלט היה לו מקום מאוד רב סביב כל נסיבות החירום בזמן מלחמת המפרץ האחרונה.

שרה כהן: מתוקף החלטה של ועדת שרים אני מרכזת היום ועדה בין-משרדית ששמה לה למטרה לזהות את הצרכים של העולים שנשארו לא פתורים בנסיבות של הטיפול בנפגעי איבה.

שרה כהן: הוועדה הזאת ששותפים לה נציגים ממשרד העבודה והרווחה, משרד החינוך, משרד הבריאות, הביטוח הלאומי, צה"ל, משרד הביטחון ועמותות עולים, בעצם ממפה על בסיס של רצף הטיפול החל מקרות האירוע ועד לשלבים המתמשכים את אותן לאקונות שמבחינתנו נותרו ללא פתרון.

שרה כהן: הרבה מתוך הדברים הללו בהחלט מקבלים מענה ראוי.

שרה כהן: יש דברים שנוגעים למעגלי פגיעה רחבים יותר או לטיפול בטווח הארוך שבהחלט צריך לשפר אותם.

קולט אביטל: אנחנו נקיים על כך ישיבה מיוחדת ב-2 ביוני ולכן כל המעונינים מוזמנים לבוא אז.

קולט אביטל: אנחנו נציין אז שנתיים לפיגוע בדולפינריום.

שרה כהן: יש תוכנית שנקראת "מסיכון לסיכוי" שמשותפת לנו ולמשרד החינוך, למשרד העבודה והרווחה, לאש"לים ולמשרד לביטחון פנים.

שרה כהן: נצרת עילית נבחרה כאחת מהערים שהתוכנית מתקיימת בה והמרכז לנוער עולה בסיכון הוא זה שייפתח כמענה אחר שמתאים לנוער בשעות הפנאי.

קולט אביטל: אני מתנצלת על כך שאני נאלצת לסיים את הישיבה.

קולט אביטל: יש לי פגישה עם יושב ראש הכנסת בשעה שתיים-עשרה ואני לא נותנת ליושבי ראש כנסת לחכות.

קולט אביטל: אלה נושאים שבהם עוד נמשיך לדון.

קולט אביטל: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

קולט אביטל: - - - - - - - -